prot · H70940 · 2019-11-28 00:00:00 — I fokus har särskilt bedrägerier mot äldre varit, men alla människor drabbas. Bankerna utgör stommen i vår betalinfrastruktur. De måste förstå och ta sitt ansvar för kontanthanteringen så länge sedlar och mynt är giltiga betalmedel som många av olika skäl föredrar att använda. 7 (SD): Det är goda nyheter att det i en för helt central fråga, kontanthanteringsfrågan, råder bred enighet i denna kammare. Det måste vara i det närmaste unikt att vi alla innanför dessa väggar är överens. Propositionen är ett resultat av arbete, som resulterade i att kommittén lämnade sitt delbetänkande . Det är det betänkandet propositionen är baserad på. stod bakom betänkandet i dess helhet och står därför också bakom propositionen i dess helhet. Kommitténs arbete har sin grund i att tillgången på kontanter kraftigt försämrats. Det är en utvecklingstakt mot ett kontantlöst samhälle som har accelererat, påeldat av att antalet bankkontor med kontantservice har halverats . Det är en situation som har försvårat vardagen för människor, företag och föreningar på landsbygden och har gjort mer sårbart. Det försvårar inte minst för alla de hundratusentals svenskar som står utanför det digitala samhället. Kontantfrågan har därför varit prioriterad för . Partiet har ett tidigare landsdagarsbeslut på att den sverigedemokratiska riksdagsgruppen ska verka för att stärka kontanternas ställning i samhället. Det är också denna premiss som jag har utgått från i kommittén. För mig som socialkonservativ har försiktighetsprincipen alltid varit vägledande i mitt politiska arbete. Det har harmoniserat väl med kommitténs syn där nödvändiga förbättringar har föreslagits men förändringar inte har tillskrivits ett egenvärde. Vad är det då för slutprodukt som vi levererar? Resonemanget lyder som följande: Eftersom bankerna har inlåning från den svenska allmänheten är det också rimligt att den svenska allmänheten kan ta ut sina pengar från bankerna. Bankerna är en självklar del i en marknadsekonomi och är helt centrala för det ekonomiska kretsloppet. Verksamheten de bedriver är global och integrerad till sin natur, men kontantfrågan i sig är en nationell angelägenhet. Jag tycker därför att det är bra att regeringen står upp mot ECB:s klåfingrighet. Det här är en fråga som ECB inte bör lägga sig i eller ha åsikter om. Skyldighet för kreditinstitut att tillhandahålla kontanttjänster Det går helt enkelt inte att frånsäga sig ansvaret att hantera kontanter, särskilt när det är ett lagligt betalningsmedel. Därför kommer vi att påföra de sex största bankerna ett lagkrav på att hantera kontanter. I praktiken innebär det att av befolkning ska ha max till närmaste kontaktpunkt, det vill säga för uttag eller dagskassehantering. Det är en reform som kommer att förbättra tillgången på kontanter i samhället. Det kommer att stärka företag och föreningar på landsbygden. Det kommer också att förenkla vardagen för landets pensionärer och funktionshindrade. Vi har således nått en bred politisk överenskommelse som kommer att tjäna väl. Den konstruktiva dialog som har präglat kommitténs arbete är eftersträvansvärd. Jag är övertygad om att i dagens polariserade politiska klimat skulle samarbeten som dessa vara gynnsamma även i mer offentliga och officiella sammanhang. Jag vill tacka ledamöter, partier och tjänstemän i kommittén för ett gott samarbete. Jag yrkar bifall till propositionen. I detta anförande instämde (SD). 8 (C): Jag vill inleda med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. tar vi ett steg för att säkra tillgången på kontanter och kontanthanteringstjänster i hela landet. När det som ställts i utsikt i först kommittén, sedan propositionen och betänkandet blir verklighet kommer kontanthanteringskedjan och kontanthanteringssystemet att bli något bättre och något mer heltäckande än det är . Därefter kommer vi i och med lagstiftningen att se till att försämringar inte får ske. Vi tar helt enkelt ett politiskt grepp om en utveckling som har skett något av sig själv. Kontanthanteringstjänsterna i vårt land har på rent marknadsmässiga villkor försämrats steg för steg. Det är viktigt att vi håller en så pass viktig samhällsfunktion under politisk lupp, och det gör vi . Utvecklingen i är uppenbar. Användandet av kontanter minskar stadigt. Vi är bäst eller sämst i klassen – det beror på hur man ser på det – när det gäller användning av kontanter. Hade vi inte tagit politiska mått och steg hade det i praktiken inneburit nedläggning av kontanthanteringstjänster i stora delar av landet. Det får inte ske. Och det får absolut inte ske utan att det finns medveten politik bakom. ser vi till att det finns en trygghet. Jag är den första att erkänna att jag hellre hade sett en självreglering av detta. Det har diskuterats och har utretts vid ett flertal tillfällen. Vi är flera i den här kammaren som har sagt: Ja, det är ett problem, och det måste lösas. Men det är ett snårigt område för lagstiftning. Här borde inte minst de stora bankerna ta sitt ansvar, givet den vikt de har för det finansiella systemet och den befintliga kontanthanteringskedjan. Skyldighet för kreditinstitut att tillhandahålla kontanttjänster Det ansvaret togs inte. Tvärtom kastade man svartepetter mellan sig, och ingen ville ta ansvar för helheten. Vi blev tvungna att agera politiskt. Det gör vi . Och det vi gör är att ställa krav på framför allt möjligheter till uttag och dagskassehantering. Varför blev det just dessa områden? Det är två vitala delar i kontanthanteringskedjan. Det är också två områden där vi har god information och statistik som vi kan utvärdera lagstiftningen utifrån. Många andra lösningar som har diskuterats, såväl här under debatten som , är av den typ som kräver mycket utredning och ytterligare år av process. Det har vi inte tid till. Därför ställer vi nu krav just på de sakerna vi kan mäta, så att vi kan få en skarp lagstiftning . Det är viktigt. När vi har diskuterat detta i och i utskottet har vi varit helt överens om att även om vi ställer kraven just när det gäller möjligheter till uttag och dagskassehantering utgår vi gemensamt från att det här innebär en totalt sett bättre tillgänglighet till kontanthanteringstjänster. Det gäller även för mindre företag, för föreningsliv, för civilt samhälle och så vidare. Vi följer nu upp detta kontinuerligt. Utvecklingen går nämligen snabbt. Om det visar sig att det inte leder till det vi vill, en robust och tillgänglig kontanthanteringskedja i hela för alla som har behov av det, får vi se till att följa upp det. Då får vi skruva i bestämmelserna framgent. Det vi fattar beslut om är framför allt att vi ska ha möjlighet att ställa de här kraven. Fram tills lagstiftningen blir verklighet har den möjligheten inte funnits. kommer det att finnas möjlighet för politiken, för riksdag och regering, att följa upp detta mycket viktiga samhällsansvar. Vi förde också diskussioner, fru talman, om vilka vi ska ställa krav på. Det vi nu har landat i är att de stora bankerna i får ta detta ansvar gemensamt och se till att det funkar. Det är också runt dessa organisationer som det befintliga systemet framför allt fungerar. Frågan är – och den har också lyfts här i debatten – om man ska ställa motsvarande krav på handlare, på småföretag. Ska vi kräva att de måste ta emot kontanter vid en betalning? Där landade vi gemensamt – det var bara som var emot – i att det ska vi inte göra, helt enkelt därför att vi har ett småföretagarperspektiv i detta. Om man sätter upp ett sommarkafé eller en annan typ av mindre verksamhet, eller för den delen en något större verksamhet, måste det vara upp till den enskilde att avgöra på vilket sätt man vill ta emot betalningar. Politikens ansvar, som vi nu tar, är att systemet ska funka och vara tillgängligt i hela landet. Men om ett sommarkafé på landsbygden tar emot betalningar bara via kort eller Swish eller om man tar emot kontanter måste vara upp till den enskilde. Så klarar vi den balansen. Vi tar ett viktigt steg . Jag tror inte att den här frågan är klar; vi kommer att behöva återkomma. Det sker en väldigt snabb utveckling när det gäller övergången till digitala betalningar. tar vi dock ett politiskt ansvar och ser till att alla förändringar framöver kommer att ske i tur och ordning och med bibehållen samhällelig trygghet. Det är en bra dag när vi fattar ett sådant beslut. 9 (S): Skyldighet för kreditinstitut att tillhandahålla kontanttjänster Det finns ett slags enslighet – att du lämnas åt dig själv, att samhället drar sig undan. Ofta är det marknad eller vinstmaximering som pressar tillbaka närvaron. Det kan handla om apoteken, om tillgänglighet till läkemedel och om service i allmänhet, men också om det gemensamma, som Arbetsförmedlingen. Ofta är det kanske vinstmaximering i förening med att det offentliga inte har tillgängliga resurser. Till det här hör stängda bankkontor, igenmurade bankomater och vägran från bankers sida att tillhandahålla och ta emot kontanter. Det tillhör vår tids stämningsläge. Jag vill understryka att jag bejakar teknisk utveckling. Det har gjort vårt land utvecklat och rikare. Nätet och Swish är naturliga för mig och många andra, men inte för alla. Jag vill ha en samhällsutveckling där ingen känner sig undanskuffad eller onyttiggjord. Frågan om bankernas hantering av kontanter hör verkligen hit. Som riksdagsledamöter har vi möjlighet att motionera, skriva frågor till statsråd och interpellera. Jag har gjort det vid ett flertal tillfällen när det gäller kontanthanteringsfrågan. Det finns ingen annan frågeställning där jag under mina i har fått ett sådant gensvar. Det finns ute bland människor en vrede och fruktan inför den här frågan, ofta bland de många som kanske inte har så lätt att formulera sig och ta sig fram i den offentliga debatten. Jag tycker att med sitt regionala nyttoperspektiv och Försvarsberedningen med sårbarhetsaspekten, två viktiga statliga kommittéer, har understrukit frågans vikt. Regeringens proposition och finansutskottets betänkande är inte en totalseger, men det är en framgång. Framför allt är det en framgång för pensionärsföreningarna som kan sätta in pengar när de har tagit in för kaffe och bulle vid sina möten, för idrottsföreningarna som vid sina arrangemang har tagit en tia för att gå in på matchen och en tjuga för korven och för skolklasserna som samlar in till sina resor. Inte minst är det också en framgång för många ensamma människor, särskilt äldre, som känner otrygghet vid hanteringen av kort och har vänt sig till släktingen eller den bekante med vädjan: Ta ut lite pengar så att jag klarar veckans utgifter! För dem är det en seger. Vad proposition ytterst bevisar är att samhället måste balansera marknaden, annars blir vårt samhälle kallt och ensligt. krävs det uppföljning av berörda myndigheter för att följa om fler steg behöver tas. Jag skulle vilja visa en vacker sak. Jag håller nu upp en tjuga med bild. Hon har tidigare nämnts och citerats i denna kammare. Det kan jag inte göra , men jag tror att hade varit glad över att man får hantera pengar ute på bankerna. Det är jag också. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag § 6 Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag betänkande 2019/20:CU5 Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag (prop. 2019/20:21) 10 (M): Hemma i passerar jag ibland förbi det gamla varvsområdet på när jag är ute och springer. Då brukar jag reflektera över alla de företag som etablerat sig där . En del av företagen, många bara gamla, är världsledande kunskapsleverantörer inom bland annat fordonsklustret. Andra är serviceföretag som grundats av drivna entreprenörer för att få människors livspussel att gå ihop i den nya, vibrerande stadsdelen. För den som vill att ska fortsätta vara ett rikt välfärdsland är det självklart att förutsättningarna för tillväxt måste stärkas. Men utvecklingen ser inte positiv ut. I höstprognos, som kom , bedömer man att bnp-tillväxt kommer att ligga på både och , det vill säga en bottennotering i EU. Det är siffror som borde oroa och vara skäl att ta till åtgärder för att stärka förutsättningarna för företagande och för att minska regelkrånglet. behöver fler entreprenörer som satsar på sina idéer, som vågar misslyckas för att försöka igen och som lyckas. Det kräver en bred palett av åtgärder. Villkoren för att starta, växa och expandera som företag och företagare måste bli bättre, oavsett om det är en pizzeria nere runt hörnet eller nästa Spotify eller Skype som man vill starta. Vi moderater har länge drivit frågan om att förändra det lägsta tillåtna aktiekapitalet i privata aktiebolag från till , fru talman, detta för att underlätta för fler att förverkliga affärsidéer och våga starta företag och göra det i den bäst lämpade associationsformen. Att minska det lägsta tillåtna aktiekapitalet är bra av flera skäl: För det första, och kanske mest självklart, minskar det trösklarna för att starta aktiebolag. För det andra har höga kapitalkrav jämfört med andra europeiska länder. Privata aktiebolag eller motsvarande bolagsformer kan bildas utan kapital eller med ett kapital på motsvarande i 19 av EU:s medlemsstater. För det tredje riskerar nuvarande regler att leda till att den som startar bolag tvingas in i en annan bolagsform än den som egentligen är bäst anpassad för affärsidén, av det enkla skälet att man inte har tillräckligt med kapital att satsa utifrån vad lagen kräver. riktades ett skarpt tillkännagivande i den här kammaren till regeringen om att utarbeta nödvändiga lagförslag för att minska den lägsta gränsen för aktiekapital i privata aktiebolag. Det är , fru talman. Socialdemokraterna, och reserverade sig då mot beslutet, vilket kan ha bidragit till att regeringen har väntat så länge med att återkomma till i frågan. Oavsett skälet är det olyckligt att frågan har fått dröja så pass länge eftersom inte har råd att slarva bort möjligheter att stärka förutsättningar för entreprenörskap och tillväxt. Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag Tyvärr kan jag konstatera att detta är den enda propositionen med konkreta förslag för att underlätta företagande som läggs fram i denna höst, trots att situationen med regelkrångel har förvärrats . Företagens administrativa kostnader till följd av regler har i genomsnitt ökat med 1,2 miljarder 2013, enligt . Och enligt en opinionsundersökning från Skop tycker av landets företagare att reglerna har blivit krångligare bara . anser att reglerna har blivit enklare än – , fru talman! Lyssnar man på företrädare från regeringspartierna, som vi säkert kommer att höra senare i den här debatten, säger de förvisso i ord att de också vill minska regelkrånglet för företag, men i handling fallerar de att agera för att förändra situationen. Tyvärr riskerar också den här reformen, på grund av regeringens hantering, paradoxalt nog innebära mer byråkratiskt krångel för många företag. Under beredningen av det liggande förslaget har flera tunga remissinstanser, som och , lyft behovet av att också se över regelverket kring tvångslikvidation och personligt ansvar vid kapitalbrist. Det är inte heller första gången frågan om reglerna för tvångslikvidation vid kapitalbrist har varit uppe. Den lyftes upp när aktiekapitalet minskades från till 2010 men berördes också i två SOU:er med titlarna Avskaffande av revisionsplikten för små företag och Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. . Reglerna är ganska tekniska, men jag ska försöka att kort förklara dem, fru talman. Enligt aktiebolagslagen ska styrelsen upprätta en så kallad kontrollbalansräkning när det finns skäl att anta att bolagets eget kapital understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet. Om kapitalbristen inte kan åtgärdas kan tvångslikvidation av bolaget aktualiseras. Och om inte bland annat en kontrollbalansräkning upprättas ansvarar styrelsens ledamöter solidariskt för alla ytterligare tillkommande skulder som uppstår i bolaget. Att upprätta en kontrollbalansräkning är en ganska krånglig, kostsam och arbetsam process som vid ett aktiekapital på kan tvingas fram redan när är förbrukade. Det är därför för mig ganska uppenbart att de här reglerna kan anses ändamålsenligt utformade. De statliga utredningar som har beskrivit denna problematik har bland annat pekat på att såväl konkursinstitutet i sig som straffen för brott mot borgenärer är tillräckliga för att hindra att bolag drivs vidare om de råkar på obestånd. Regeringen själv pekar också på i propositionen att det finns anledning att överväga behovet av att se över de här reglerna. Men regeringen har under de år som frågan om sänkt krav på aktiekapital beretts inte inlett något sådant arbete. Det är olyckligt eftersom problemen har varit kända för regeringen och riskerar att intensifieras. bör mot den bakgrunden rikta ett tillkännagivande till regeringen om att se över reglerna om tvångslikvidation och personligt ansvar vid kapitalbrist och återkomma till med nödvändiga lagförslag. Vill vi ha fortsatt välstånd och välfärd i behövs fler företag som kan skapa fler arbetstillfällen och bidra med mer skattemedel till det gemensamma. Men då måste också det politiska arbetet med att förenkla och underlätta för företagande intensifieras. Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag Med anledning av detta, fru talman, yrkar jag bifall till och reservation nr 2. 11 (SD): lämnade jag skolan ung, energisk och full av framtidstro. började jag min karriär som egen företagare. Jag skaffade mig en F-skattsedel som ju är nyckeln till att bli företagare i . Därefter startade jag mitt företag. Valet av organisationsform var för mig enkelt. att stoppa in i ett aktiebolag, som man krävde , fanns helt enkelt inte i min budget, och utöver det var jag skeptisk till det krav som fanns på att ha revisor. omsatte jag , och det är lika mycket som man, om det här förslaget går igenom, ska behöva för att starta ett aktiebolag. Om de regler som vi diskuterar här hade funnits 1996 hade mitt val av organisationsform antagligen varit annorlunda. Jag tror inte att valet av organisationsform har haft någon större betydelse för egen del, men jag kan ana mig till att det kan ha stor betydelse för andra nystartade företag. Vi kommer säkert att få höra flera inlägg om fördelarna med ett lägre aktiekapital av de båda regeringsstöden och som kommer upp här senare i debatten. Jag instämmer redan nu i allt positivt som de kan tänkas anföra kring en sänkning. Jag instämmer även i det positiva som framförde. Men jag vill även varna för det som vi lyfter fram i vår reservation. Det är inte bara solsken och blå himmel, tyvärr. Det finns oroande moln som inte helt ska eller kan negligeras. Regeringen säger själv att man vill göra en översyn av bestämmelserna om tvångslikvidation med anledning av det nya aktiekapitalet, dock inte i direkt anslutning till den här propositionen. Vi sverigedemokrater är dock inte nöjda med enbart en så begränsad utredning. Självklart borde man göra en bred utredning och kolla på flera andra delar än bara tvångslikvidationen. Mer rimligt är att utredningen får i uppdrag att se över vad som egentligen är ett optimalt startkapital, vilket aktiekapital som är bäst efter att uppstartsfasen är avslutad och hur ett system med ökande krav på aktiekapital kan se ut. Vad händer egentligen med kreditvärdigheten när det är som det är nu? Och kommer aktiebolagen att tvingas till personlig borgen i fler fall än tidigare? Då tappar ju hela aktiebolaget sitt värde. Vi vet att andra länder har lyckade lagar på det här området, till exempel där man har möjlighet att starta ett bolag med ett lägre startkapital än vad regeringen nu föreslår men där bolagen måste höja sitt kapital till en nivå som till och med är högre än det regeringen föreslår innan de kan göra utdelningar till sina ägare. Jag tror att ingen här inne vet säkert vad som är den absolut bästa gränsen för aktiekapital, och antagligen finns det inte ett svar, då nystartade företag har helt andra premisser än företag som har funnits . Att göra en bred, förutsättningslös utredning där man tittar på mer än bara delen om tvångslikvidation är därför det vi föreslår . Varför inte övriga partier kan tänka sig en bredare utredning av optimalt aktiekapital, av aktiebolagens förutsättningar under olika faser och av ett mer flexibelt uppstartsförfarande får de själva svara på. Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag Jag tycker att och hans parti mesar ur lite när de enbart riktar in sig på att det behövs en utredning kring just likvidationskravet när halva aktiekapitalet är förbrukat. Enligt mig är det minst lika oroande med vad som sker kring krav på personlig borgen när aktiekapitalet sjunker. Det blir ingen fördel att ha ett aktiebolag om dess kreditvärdighet blir så låg att det alltid kommer att krävas personlig borgen av den som innehar aktiebolaget. Därför borde en utredning göras betydligt bredare än bara en inriktning på likvidationskravet. Vi har sagt att vi kommer att stödja och reservation i andra hand om vår reservation mot förmodan faller. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till vår reservation, alltså reservation nr 3. 12 (V): Kampen mot brottsligheten är en av de hetaste frågorna just , och brottslighet måste bekämpas. Varhelst den dyker upp behöver samhället, vi alla tillsammans, jobba för att skapa något bättre. När organiserad brottslighet får fäste orsakar den lidande – först och främst för dem som påverkas direkt, men också för alla runt omkring som indirekt påverkas. Brottsligheten som syns i tv och tidningar och på sociala medier handlar ofta om våld, narkotika och mord och får stora rubriker. Det är gängkriminalitet och skjutningar – en kriminalitet som vi absolut måste jobba med. Och vi behöver använda hela paletten för att lyckas. Vi behöver en grund av ekonomisk jämlikhet där alla ska med, för vi vet att det är personer från socioekonomiskt tuffa livssituationer som tyvärr lättare hamnar i en kriminell livsstil. Ett samhälle där det finns gott hopp om en bra framtid kommer att minska riskerna för gängrekryteringar och annan kriminalitet. Men det gäller att inte glömma bort den ekonomiska brottsligheten. Den är ofta inte lika spektakulär och rubrikskapande, men det är inte ovanligt att den hänger ihop med den nämnda brottsligheten. Det finns ett ständigt behov av på ytan lagliga ekonomiska verksamheter för att tvätta pengarna från annan brottslighet. sänktes aktiekapitalkravet från 100 000 till 50 000. vill regeringen genomföra ännu en sänkning av kapitalkravet i aktiebolag från 50 000 till 25 000. Att ytterligare sänka kraven riskerar att skapa en ökning av organiserad välfärdsbrottslighet och annan ekonomisk brottslighet, vilken bedrivs inom ramen för ett aktiebolag. Det har blivit allt vanligare att organiserad brottslighet använder aktiebolag som ett brottsverktyg. Bolagsformen blir allt vanligare i komplexa brottsupplägg. Eftersom det också saknas personligt ansvar och revisionsplikt för de minsta bolagen kan bulvaner och målvakter användas utan insyn från någon aktör. Genom att ytterligare sänka kapitalkraven blir det ännu lättare för kriminella intressen att använda företag som brottsverktyg. I en stor andel av de brottsanmälningar som kommer in till förekommer just aktiebolagsformen. Och ska det nämnas att det i framgår att knappt hälften av de granskade bolagen bedöms ha använts som brottsverktyg. avstyrker förslaget och framhåller att sänkt aktiekapital kommer att göra det enklare att bedriva ekonomisk brottslighet i aktiebolagsform medan ökningen av antalet seriösa företag kommer att bli begränsad. anser inte att det finns skäl för förslaget som presenteras som är övertygande. Vidare framhåller myndigheten att konsekvensanalysen avseende risken för ökad ekonomisk brottslighet är för grund. Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag