prot · H70921 · 2019-10-17 00:00:00 — Jag uppfattade att frågan gällde hur vi ska jobba för att stärka och skydda sexköpslagen. Utgångspunkten i frågorna är den feministiska storsegern med metoo-uppropen, det vill säga att vi började lägga skammen och skulden där den hör hemma, nämligen hos förövaren. Det är också utgångspunkten för sexköpslagen, det vill säga att vi lägger skulden där den hör hemma, nämligen hos sexköparen. Den utgångspunkten måste prägla det arbete vi gör framöver. Politiken måste alltid stå på den utsattas sida, och den utsatta ska få skydd och stöd. Och vi ska fortsätta att jobba för att det blir konsekvenser om man begår brott mot andra människor. 19 (C): Det låter tryggt, och det leder mig in på nästa fundering. Trots 20-årsfirandet är ju antalet åtalade väldigt lågt och antalet dömda enligt sexköpslagen ännu lägre. En fjärdedel av alla anmälda brott leder till dom, det mesta är böter och mycket mindre är fängelse. Jag och menar att vi i stället borde stärka sexköpslagen och se över hur man kan få domsluten att sträcka sig över hela straffskalan, inte bara böter. Kanske ska vi också se över höjda minimi- och maximistraff. Vad anser ministern om sådana tankegångar? 20 Statsrådet (MP): Jag tycker att man alltid måste vara öppen för att se över lagstiftningen och se hur den fungerar. Sexköpslagen firar ju 20-årsjubileum . Det jag också tänker på är hur oerhört viktigt det som görs inom polisen är. Det handlar både om att stärka upp polisen generellt och om att polisen just nu jobbar med att anställa fler som ska jobba just med våldtäkter och andra typer av grova brott. Om man blir utsatt för de här brotten ska man också kunna få stöd och hjälp av rättssamhället. Det är också en viktig del i detta. 21 (V): Min fråga går till statsrådet . I rapporteras att fyra av fem kommuner ska skära ned. Äldreomsorgen pekas ut som sparbössa. Vi ser det komma. Äldre och väldigt sjuka på boenden föreslås bli lämnade ensamma . Exemplen är många. Välfärden behöver uppgraderas, inte nedgraderas. Regeringen väljer att sänka skatten för dem med högst lön – 6 miljarder i sänkt värnskatt för de rikaste. Det är mer pengar till i , vilket äventyrar demensteam. Hur ska statsrådet kunna garantera att just äldre går skadeslösa ur den kris som kommunerna har och kan känna sig trygga med att omsorgen funkar? 22 Socialminister (S): Jag tackar för att lyfter en viktig fråga när det gäller välvärden brett, med särskilt fokus på äldreomsorg. Jag tror att det är viktigt att vi alla lyckas ha ett sådant fokus. Jag läser precis som många andra i dagstidningarna om hur man i olika kommuner ser till att det blir filtar i stället för att skruva upp värmen. Man drar in den varma maten, och i stället ska man köpa portioner på . När får ta över styret i är det första man gör att avbryta rätten till heltid för de anställda. Exemplen kan göras fler. Detta bekymrar mig väldigt mycket. Vad gör då regeringen? Vi gör på olika sätt insatser för att stärka möjligheterna till att ha en god välfärd. Det handlar om välfärdsmiljarder. Det har talats om dem , och jag är väldigt glad att så många fler partier nu ansluter sig och inser att välfärden behöver förstärkas. Jag tror inte att det är någon hemlighet att de skattesänkningar vi gör definitivt behöver balanseras med satsningar på kommuner och regioner. 23 (V): Äldreomsorgen behöver uppgraderas. Det behövs utbildad personal och bättre boenden. Man behöver slippa vara ensam som äldre. I dessa tider då fler och fler äldre står på tröskeln, så att säga, måste vi göra vårt yttersta för att deras liv ska kunna kännas bra och säkert. Hur ska då statsrådet förklara för de äldre att det var just i , som tjänar 100 000 , som behövde sänkt skatt, medan det ska skäras ned på de äldres omsorg? 24 Socialminister (S): Jag tänker inte försöka förklara det, för det hänger inte på något sätt ihop. Vad vi gör nu är att försöka förstärka och hjälpa kommunerna, som sitter med ansvaret att organisera en äldreomsorg av god kvalitet. Det är naturligtvis viktigt att kommunerna ser till att ha de skatteintäkter som krävs och ser att det är allt fler som blir äldre och därför rekryterar personal och har en attraktiv arbetsmiljö så att fler vill arbeta där. Detta är regeringens absoluta ambition. Återigen ett stort tack för fokuset på äldreomsorgen! Jag hoppas att vi kan fortsätta att diskutera den. Skatten på kraft- och fjärrvärmeproduktion 25 (KD): Min fråga går till energiminister . Effekt- och kapacitetsbristen är allvarlig. Vi ser företagsinvesteringar som stoppas och hotas därför att elförsörjning inte kan garanteras i hela vårt land. En av nycklarna för att möta detta är tillgången till kraftvärmeproduktion. Regeringen har tidigare understrukit kraft- och fjärrvärmens betydelse. Energiöverenskommelsen gör också detta tydligt. Jag hörde så sent som statsrådet säga: Jag ger branschen rätt. Vi behöver ge långsiktiga förutsättningar så att de vågar investera i kraftvärme. Med tanke på detta och det prekära läget är det därför anmärkningsvärt att regeringen går fram med kraftiga skattehöjningar som slår mot lokal produktion och förvärrar situationen. På vilket sätt anser statsrådet att kraftigt höjda skatter gynnar kraft- och fjärrvärmens konkurrenskraft och underlättar den lokala försörjningen? 26 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det är helt enkelt så att vi inte vill subventionera något kraftslag. Vi vill inte ge subventioner till dem som eldar fossilt. Det skulle betyda att de fick en lägre skattebörda jämfört med exempelvis den kärnkraft som vissa partier förespråkar. Vi vill ha ett level playing field och inga subventioner. Jag vill dock också passa på att påpeka att ingen lokal kraftproduktion har lagts ned. Man har varnat för det, men samma företag har också sagt att de är beredda att föra en diskussion om att driva sin kraftproduktion vidare. Jag välkomnar den diskussionen. Men jag kommer inte att vilja bidra till att vi subventionerar fossileldning det år då klimatet kanske har diskuterats mest av alla frågor. 27 (KD): Då ställer jag frågan så här: Anser statsrådet att kraftvärmeskatten och den tilltänkta avfallsförbränningsskatten är förenliga med energiöverenskommelsen, där vi gemensamt är överens om att värna fjärrvärmesektorn? 28 Statsrådet (S): Ja, absolut! En av grundstenarna i energiöverenskommelsen är ju att vi inte ska subventionerna vissa kraftslag. Det var därför vi tog bort effektskatten på kärnkraft eftersom den snedvred konkurrensen. Det är därför vi tillsammans för diskussioner om hur vi ska kunna ta bort subventionen av vindkraften och de gröna elcertifikaten. Grunden är att varje kraftslag ska klara sig på sina egna premisser. Jag är beredd att vidta andra åtgärder, tillsammans med , för att kraftvärmen ska fortsätta att vara konkurrenskraftig i . och förbättrad säkerhet på det regionala vägnätet 29 (L): Min fråga går till . är bäst i världen på trafiksäkerhet, mycket tack vare nollvisionen. Vi har sett en stadig minskning i antalet döda i trafiken. Dock bröts trenden när fler människor omkom i trafiken än 2017. Den stora ökningen var i det regionala vägnätet. bedömer att en satsad krona i det regionala vägnätet skulle göra mer nytta för antalet omkomna i trafiken jämfört med att vidta ytterligare åtgärder i det statliga vägnätet. Problemet är att endast får använda sina resurser till åtgärder i det statliga vägnätet. Därför är min fråga till : Är han beredd att låta få använda sina resurser även till medfinansiering av åtgärder i det regionala vägnätet för att minska antalet omkomna? 30 Infrastrukturminister (S): Tack, , för engagemanget när det gäller trafiksäkerheten! är världsledande i trafiksäkerhet. Vi lanserade nollvisionen, och den har varit banbrytande för att minska antalet döda och skadade i trafiken både i och i många andra länder i världen. Det är faktiskt ett av skälen till att vi i har blivit utsedda att ha världens största trafiksäkerhetskonferens , då hela världen kommer hit och pratar trafiksäkerhet. Men vi ska inte vara nöjda. Vi måste kunna pressa ned antalet döda och skadade i trafiken mer. Och det gör vi, bland annat genom att i den nationella planen ge rätten och möjligheten att vidta trafiksäkerhetsåtgärder också på det regionala vägnätet. Den möjligheten finns faktiskt numera. Man kan medfinansiera mittbarriärer och på det sättet få säkrare trafik inte bara på det statliga vägnätet. 31 (L): Tack, statsrådet, för det väldigt positiva svaret! Jag undrar lite grann hur mycket som har gjorts, om det här arbetet har kommit igång och om de har fått den möjligheten i sina regleringsbrev. 32 Infrastrukturminister (S): Det pågår en sådan process, och har meddelat att man avser att lägga 8–9 miljarder på bland annat mitträcken. En del av detta är möjligt att medfinansiera just på det regionala vägnätet. Sedan är det naturligtvis så att andra aktörer också i och med länsplanerna har ett ansvar att säkra trafiksäkerheten. Vi måste alla – från kommuner och regioner till staten – jobba för att bli än bättre på att bringa ned antalet dödade och skadade i trafiken. 33 DAG (S): En av sjukvårdens största utmaningar är att hantera de socioekonomiska orättvisorna. Jag blev väldigt glad när man tog bort avgifterna för att genomföra mammografiundersökningar. Det har haft fantastiskt bra effekter. Jag tror att många av oss håller på och läser diverse budgetmotioner och annat, och jag blev lite förvånad när jag läste budgetmotion där det står att de föreslår att man ska ta bort den avgiftsfria mammografin därför att de prioriterar mer träffsäkra satsningar än de som regeringen har infört. Jag skulle vilja höra hur socialministern reagerar på det. Är det en bra idé att ta bort den avgiftsfria mammografin? 34 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna om att frågor ska röra statsråds tjänsteutövning och inte annat. 35 Socialminister (S): Regeringen bedriver ett väldigt aktivt arbete när det handlar om att förbättra möjligheterna till en likvärdig cancervård. Regionala cancercentrum ser vi nu i hela landet. Vi vet att överlevnaden ökar. Det beror på standardiserade vårdförlopp, ett aktivt arbete inom forskningen och mycket annat. Men det är klart att det också spelar väldigt stor roll när vi har möjlighet att ha avgiftsfri screening som innebär att möjligheter ges till alla. I mitt uppdrag som socialminister ligger naturligtvis också att se till att vi har en jämlik och likvärdig hälso- och sjukvård generellt och inte minst cancervård över hela landet. Det är otroligt centralt, skulle jag vilja påstå, att vi har de möjligheterna, därför att det finns grupper som kanske låter bli både screening och annat därför att pengar spelar roll. Jag vill verkligen understryka behovet av att vi gemensamt gör allt vi kan för en likvärdig och jämlik hälso- och sjukvård och cancervård. 36 DAG (S): Jag tycker att det är angeläget att diskutera avgiftsfri mammografi tillsammans med socialministern. Jag kan notera att i min hemmaregion i deltog i mammografin innan avgiftsfriheten. I var siffran . När man tog bort avgifterna steg deltagandet i och i . Det var 4 000 fler kvinnor som genomförde mammografiundersökningar, och man hittade 30 fall av bröstcancer. Det har alltså haft en fantastisk effekt för att öka jämlikheten i vården att man införde den avgiftsfria mammografin. 37 Socialminister (S): Jag vill tacka för att han som man ställer frågan. Det här är en fråga som, kan man tycka, berör halva befolkningen – alla kvinnor som kan drabbas och som genomgår mammografi. Men naturligtvis berör det här också alla de män som har kvinnor i sin närhet. Det här är den vanligast förekommande cancersjukdomen bland kvinnor. Vi vet att överlevnaden ökar, och det är inte minst tack vare den forskning som sker. Färjetrafik för tåg till kontinenten 38 (MP): Min fråga går till statsrådet . har drivit på för att regeringen ska satsa på tågförbindelser ute i . som förbinder med och övriga trafikeras av många tåg. Både persontrafik och godstrafik tar vägen över . Men den gör oss också sårbara, för hur ska tågen nå kontinenten om bron av någon anledning inte går att använda? Den enda alternativa vägen för tåg till kontinenten är färjan från . Än så länge finns det nämligen färjetrafik för tåg, men som kör järnvägsfärjan uppger att det är dyrt och komplicerat att bedriva denna trafik. Det är inte säkert att de är beredda att fortsätta med trafiken – och definitivt inte att investera i nya färjor med järnväg ombord. Därför skulle jag vilja fråga statsrådet vad han tänker göra för att säkerställa att det även kommer att finnas tågfärjor som förbinder med kontinenten. 39 Infrastrukturminister (S): Tack, , för att du lyfter upp en otroligt viktig fråga! Vi satsar nu otroligt mycket på järnvägsresande och på järnvägssystemet. Vi gör just nu den största järnvägssatsningen i modern tid. Vi bygger nytt, vi renoverar och vi ser till att fler kan åka tåg för att fler vill åka tåg, för det är klimatsmart. En stor del av tågförbindelserna ut på kontinenten går via , och det är viktigt att vi ökar förutsättningarna för andra förbindelser också. Jag har blivit uppmärksammad, inte bara av utan också av och Hamn, på den situation som riskerar att uppstå om man inte kan fortsätta med trafiken från . Därför har jag besökt Hamn och talat med , och jag bjuder nu också in aktörerna och transportköpare till ett möte för att diskutera förutsättningarna för inte minst fortsatt godstrafik på andra vägar än enbart . Det är viktigt ur en mängd olika synvinklar – både när det gäller redundans och för att se till att få mer tågtrafik ut på kontinenten. 40 (MP): Tack, statsrådet , för det svaret! Det låter positivt att man vill genomföra detta möte, förhoppningsvis i närtid. vill ställa om transportsektorn och få både mer människor och mer gods att resa på järnvägen. Då måste vi ha en robust järnväg med fler möjligheter att köra tåg till kontinenten. Den här frågan är dessutom något av en säkerhetsfråga eftersom blir väldigt sårbart med enbart en förbindelse till kontinenten. Jag frågar återigen: Vilka åtgärder vill statsrådet se? 41 Infrastrukturminister (S): Det är faktiskt så att vi vidtar flera åtgärder. Vi renoverar hela det svenska järnvägssystemet och bygger nytt. Dessutom jobbar vi nu genom ett strategiskt arbete i det som kallas godsstrategin med att öka andelen gods som färdas på våra järnvägar. Det är såväl järnvägsaktörerna och godsföretagen som transportköparna som förändrar sina resmönster. Men då måste vi också se till att det finns bra vägar, och då handlar det bland annat om att säkra transporten från och ut på kontinenten. 42 BORIANA (M): besökte jag Polykemi i . Det är ett företag med 300 anställda som vill expandera. Allt finns på plats: finansiering, lokaler och maskiner. Bara el saknas. Enligt nätägarna kan man inte räkna med någon effekt förrän . Därför vill jag fråga statsrådet om han tycker att Polykemi ska vänta på att expandera eller flytta till något annat land där regeringen är mer lyhörd för företagens behov. 43 Statsrådet (S): Tack, Boriana , för frågan! Bara en liten sakupplysning: Jag antar att du, eftersom du har besökt företaget , vet att de inte har inkommit med någon förfrågan till nätägaren om att öka sin effekt. När de gör det kommer de säkert få svar på om det finns någon effekt att ta ut precis där de finns eller inte. Hur som helst är svaret på dina två frågor naturligtvis: Nej, vi ska verka för att både Polykemi och andra företag i och i ska kunna växa och expandera. Däremot är elnätet konstruerat på ett sådant sätt att man inte kan öka hur mycket som helst vid varje givet tillfälle, för då skulle du och jag som elkonsumenter vara tvungna att betala otroliga överpriser för vårt elnät. En serverhall som vi nu ansluter kan dra lika mycket ström som hela , fjärde största stad, och därför kommer det att vara så att om man ska ansluta så stora elförbrukare på nätet kommer de antingen att få vänta eller lägga sig i de regioner där vi har stora överskott på effekt. 44 BORIANA (M): Jag skulle gärna vilja veta hur regeringen tänker jobba för att lösa de här problemen. Det duger inte att skylla på att företagen inte har ansökt och inte pratat med nätägarna. Ni vill fortsätta med skatt på avfallsförbränning. Ni vill inte bana väg för utveckling av kärnkraften. I råder både kapacitetsbrist och effektbrist. Ansvaret ligger hos regeringen. 45 Statsrådet (S): Vi har tiodubblat utbyggnaden av elnätet i . kommer vi att bygga tio gånger så mycket elledningar som har byggts . I samband med det ska vi se till att företagen i och överallt annars i har gott om el för att kunna expandera. Vi har nämligen historiskt stora elöverskott i . 46 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna alla, såväl statsråd som ledamöter, om att vi här i kammaren talar via talmannen och inte direkt till den som ställer frågan. 47 (SD): Jag riktar min fråga till socialministern. Jag vill lyfta upp det omdiskuterade lagförslaget om att 15-åringar ska kunna genomgå könskorrigering utan medgivande från vårdnadshavare. I den statliga utredning som ligger till grund för lagförslaget menar man att underlivskirurgi i tidig ålder kan vara skillnaden mellan liv och död. Det är ett påstående som har visat sig sakna stöd. Det finns inte belägg för att unga patienter med könsdysfori tar sina liv i väntan på operation, vilket har varit ett väl använt argument från regeringsföreträdare för att få lagstiftningen på plats. Med anledning av den stora brist på evidens som föreligger när det gäller könsbekräftande behandling och inte minst de felaktiga uppgifter som framkommit gällande självmordsrisk undrar jag om statsrådet avser att beakta detta i det fortsatta arbetet och hanteringen av lagförslaget. 48 Socialminister (S): Tack, , för att frågan kommer på tal ! Det finns inga lagförslag som någon behöver ta ställning till just . Det är viktigt att det kommer fram. Det finns dessutom inga lagförslag som innebär att man som 15-åring lättvindigt kan höra av sig till vården och önska sig könskirurgi. Det är alltid en fråga om synnerliga skäl. Det är alltid en fråga om professionens prövning. För att reda ut begreppen så att vi inte lämnar kammaren med missförstånd vill jag säga att det togs fram ett lagförslag som gick ut på remiss och till Lagrådet. Det har fått kritik. Vi har inte gått vidare med det förslaget utan arbetar vidare. Jag utgår från att också har mött de personer som blir berörda, dem som uppfattar att de är i fel kropp och som lider av så kallad könsdysfori. Jag utgår från att hon inte bara enkelt avfärdar det genom att säga att det inte föreligger några problem här. Det är klart att det är ett stort lidande. Vilka förslag vi politiker ska lägga fram är en fråga som ligger framför oss. 49 (SD): Tack, statsrådet, för svaret! Unga transpersoner som är i behov av vård ska få hjälp och behandling utifrån god evidens och beprövad erfarenhet. Den könsbekräftande vården kan ses som ett experiment där de uppenbara konsekvenserna av de här livsavgörande ingreppen inte tas på allvar. Min avslutande fråga blir därför om statsrådet kommer att arbeta för att säkerställa att unga transpersoners rätt till evidensbaserad och säker vård säkerställs. 50 Socialminister (S): Jag vill understryka att den lagstiftning som har är . Den har inte förändrats. Det är professionen som styr vården i . Jag hoppas och utgår från att det kommer att vara på det sättet även i fortsättningen. Partipolitik ska inte styra vilken vård människor får. Vi som regering, som förbereder lagförslag, och riksdagsledamöter, som lagstiftar, har som ansvar att lyssna in och se till att professionen har de verktyg som krävs. Men naturligtvis ska all vård vara säker, kvalitativ och tillförlitlig. 51 (C): Fru talman och statsrådet ! I syfte att uppnå målet om färre döda och allvarligt skadade i trafiken genomför nu en hastighetssänkning på en rad landsbygdsvägar runt om i hela landet. Följden blir att tillgängligheten, ett annat av trafikpolitikens funktionsmål, blir lidande. Det handlar om tillgänglighet i form av räckvidd och storlek, inom vilken geografi jag som medborgare kan vara verksam i mitt arbetsliv och min utbildning. Det handlar också om de människor jag träffar. Förståelsen för hastighetssänkningen som genomförs riskerar att svikta då inga andra åtgärder än att skylta om vidtas. Min fråga till statsrådet blir: Vore det inte mer verksamt att tillämpa en dynamisk hastighetsreglering utifrån väglag, trafikintensitet, dagsljus och så vidare? Då skulle tillgängligheten sannolikt påverkas mindre och förståelsen för åtgärden vara väsentligt större. 52 Infrastrukturminister (S): Tack, , för engagemanget! Det är skönt att veta att det finns ett stort engagemang i för trafiksäkerhetsfrågor. Vi är världsledande och jobbar systematiskt med nollvisionen. Det vet vi. Det finns ett tydligt samband mellan den hastighet man håller och resultatet vid en frontalkollision. Det är ett av skälen till att vi jobbar med hastighetssänkningar men också med mitträcken, för att se till att man undviker frontalkollisioner. Jag tror att vi ibland behöver arbeta mer för att öka tillgängligheten, inte minst i landsbygd. För att undvika hastighetssänkningar kan vi, utöver det statliga vägnätet, använda mitträcken och samfinansiera det regionalt. På det sättet upprätthåller vi en högre hastighet och undviker risken för att man krockar. Vi kan kombinera bra trafiksäkerhet med att se till att man inte får långa pendlingstider. Det är ett sätt som skulle kunna vara verkningsfullt, tillsammans med dynamisk hastighetssättning. 53 (C): Tack, statsrådet , för ett positivt svar! Det var dock inte svar på min fråga. Jag har själv motionerat i den här kammaren om möjlighet till samfinansiering med regionala och statliga medel för att uppnå fler mitträcken i syfte att upprätthålla tillgängligheten. Jag är mycket nöjd med hur regeringen hanterade det initiativet. Min fråga var dock: Borde inte dynamisk hastighetsreglering vara ett bättre verktyg än statiska skyltar, som är en mycket billig men – är jag rädd – ineffektiv åtgärd eftersom människor inte förstår den? 54 Infrastrukturminister (S): Det är sant. Men det mest verkningsfulla medlet i närtid har varit just mitträcken. Det har varit viktigt för att hantera diskussionen på landsbygden när det gäller just hastighetssänkningar. Jag är öppen för dynamiska skyltar också. Det finns som försöksverksamhet. Låt oss pröva oss fram. Och låt oss med de experter som finns på se vad som finns inom räckhåll för att få ytterligare färre skadade och döda i trafiken. 55 (KD): Patientsäkerheten är hotad. är planerade operationer inställda i flera regioner på grund av att den nya leverantören av sjukvårdsmateriel inte har klarat av att sköta sin uppgift. Fem regioner och har gått upp i stabsläge, och patienter i behov av vård drabbas hårt i en redan ansträngd sjukvårdsorganisation. väntar närmare 140 000 personer olagligt länge i kö till specialistvård eller på operation. Det saknas nu en prognos för när leveranserna kommer att fungera som de ska. Det är bra att Region har beslutat att införa ett beredskapslager där det ska finnas tillräcklig materiel för att förhindra att det här händer . Jag undrar vilka åtgärder socialministern och regeringen har vidtagit, både i den akuta pågående krisen och för att förstärka krisberedskapen för att förhindra att denna svåra bristsituation ska uppstå igen. 56 Socialminister (S): Tack, , för en fråga som jag förstår att många funderar över! Även om man inte bor i någon av de fem berörda regionerna är det klart att man tar del av detta och funderar på vad stabsläge är, hur allvarligt det är och vad det är som händer. Det är allvarligt när personer som ska genomgå en planerad operation inte kan få den genomförd och när skälet varken är platsbrist eller professions- eller kompetensbrist. Det handlar inte heller om tidsbrist utan om brist på sjukvårdsmateriel. Det måste finnas bättre beredskap. Det säger inte bara jag. Det säger också MSB till regionerna. Det är allvarlig kritik som riktas.