prot · H609104 · 2019-06-13 00:00:00 — Det handlar bland annat om satsningar i stödområde A och utbyggnad av bredband. Den förra regeringen arbetade också fram en bred, förankrad livsmedelsstrategi. Vi måste dock fortsätta lyssna till dessa engagerade medborgare och visa dem att vi menar allvar med våra satsningar och att landsbygden med sina medborgare och naturresurser är viktig för hela landets utveckling. En levande landsbygd är en prioriterad fråga för oss socialdemokrater. lyfter Socialdemokraterna tillsammans med , och Liberalerna fram landsbygden i flera punkter, framför allt i avsnittet om att hela landet ska växa. Vår politik ska komma hela landet till del. Därför kommer vi att bygga och rusta vägar och järnvägar. Vi kommer att bygga bostäder och införa ett avståndsbaserat och färdmedelsoberoende reseavdrag. Vi vill också bygga ut den digitala infrastrukturen och öppna fler servicekontor. Och vi vill inte placera några nya myndigheter i . För att skapa bättre förutsättningar för bostäder i bra lägen och för näringsverksamhet på landsbygden ska det vara betydligt enklare att bygga strandnära i landsbygdsområden. Det finns kommuner i vårt land som har fler sjöar än invånare. De ska självklart få använda dessa fantastiska sjölägen för att bygga men också för att kunna locka fler besökare och nya invånare. En viktig del i landsbygdsutvecklingen är landsbygdsprogrammet. Det består av stöd och ersättningar för att utveckla landsbygden. Miljö, hållbar utveckling och innovation är prioriterat. Som andra före mig har nämnt har nu granskat programmet och lämnat sina iakttagelser och rekommendationer för hur målen ska nås. Jag tror att vi alla instämmer i iakttagelse att den komplexa programstrukturen med många olika åtgärder och insatsområden samt den omfattande resultatrapporteringen har gjort att handläggningen har tagit och varit för resurskrävande. Det måste bli bättre. Det är mycket viktigt att en diskussion om hur hela ska växa inte stannar vid frågor som gäller här och . Utvecklingen omkring oss för med sig nya förutsättningar för boende och företag på landsbygden. Vi ser nu en stark utveckling mot en biobaserad samhällsekonomi där biomassa från jordbruk, hav och skog bidrar till nya innovativa produkter och jobb. Den utvecklingen pågår i och kan dessutom bidra till att knyta samman landsbygder, tätorter och städer. Vi ser också hur ett alltmer digitaliserat samhälle växer fram. Det skapar nya förutsättningar som vi bara har sett början av. Ytterligare ett exempel är klimatförändringarna och befolkningstillväxten i världen. Hur påverkar dessa förändringar livsmedelsproduktionen och efterfrågan globalt? Och vad kommer det att betyda för ? Vi behöver rikta blicken mot framtidens landsbygder. De tillhör våra unga. Jag ser att det finns mycket som gror ute på landsbygden när jag är ute och hälsar på företagare, föreningar och skolor. Då möter jag också otroligt mycket positivt och många unga som satsar på landsbygden. om Landsbygdsprogram-met 2014–2020 Jag har tidigare i denna talarstol berättat om de unga bönderna som satsar i min hembygd. I början av besökte jag i hemma i . Vet ni vad? Äntligen, av minskat söktryck har det vänt. De har 38 sökande jämfört med 10 . Dessa elever och deras äldre kamrater, som tar studenten och sjunger om sin ljusnande framtid, är våra framtida lantbrukare och djurvårdare. Många av dem kommer att verka och bo på landsbygden. Ja, jag tror att de har en ljusnande framtid. Dessa unga ska kunna förvänta sig att samhället är starkt även på landsbygden, att sjukvården finns där när den behövs, att skolan ger alla unga lika goda möjligheter och att samhället är tryggt. Bara på det sättet kan hela leva och växa. Vi politiker måste prioritera landsbygden. med alla dess positiva punkter för landsbygden ska genomföras. Vi behöver fler riktade insatser för ökad tillväxt och mer omfördelning för en tryggad välfärd. Vi behöver genomföra en landsbygdssäkrad skattereform som ger ökad rättvisa och sluter klyftorna i vårt land. För att klara det behöver vi ett starkt samhälle och en bred, förankrad landsbygdspolitik. Vi behöver investeringar snarare än skattesänkningar och en aktiv landsbygdspolitik som nyttjar hela potential. Det skapar ett tryggare som håller ihop. 193 (M) replik: Det är ett evigt tjat om den här servettskissen. Jag tänker att det väl var en ganska bra budget i alla fall. Den som regeringen lade fram var ju inte tillräckligt bra för att röstas igenom här i kammaren, tyvärr. Men det var inte det jag tänkte debattera. Jag vill först berömma för att hon lyfter upp en viktig fråga: kompetensförsörjningen på landsbygden. Jag tror att den blir oerhört viktig. Därför gläds jag också när jag hör att söktrycket till naturbruksgymnasierna går upp igen. Man hör ju gång på gång från lantbrukarna i att de inte får tag på personal. Vi behöver också hitta sätt att stimulera våra nya svenskar att gå in i de gröna näringarna, så att de också hittar till naturbruksgymnasierna och kan känna att det där kan finnas en framtid för dem. Våra nya svenskar ser det som låg status att arbeta i lantbruk. Den trenden måste vi vända. Jag tror att vi vänder den bäst genom att hitta ökad lönsamhet för jordbruket. Den ökade lönsamheten är en av delarna i livsmedelsstrategin. Därför har jag en fråga till . Vilka är de enklaste konkreta sakerna? Vi behöver få fram dem . När den här mandatperioden har gått är det vi röstade igenom livsmedelsstrategin. Tänk om vi inte har lyckats vända trenden och höja produktionen när vi har tagit ett sådant omvälvande beslut som livsmedelsstrategin är. Vilka saker känner är de viktigaste för att verkligen få muskler bakom strategin? 194 (S) replik: om Landsbygdsprogram-met 2014–2020 Tack för frågorna, ! Det var mycket som du hann ta upp. När det gäller budgeten har vi helt olika syn. Ska vi kunna göra satsningar behöver vi också pengar till det. Vi socialdemokrater ser på det här på ett helt annat sätt. Vi hade behövt pengarna som det sjätte jobbskatteavdraget tog till att göra satsningar på landsbygden snarare än att öka klyftan mellan pensionärer och löntagare och mellan stad och landsbygd. Kompetensförsörjningen är superviktig, inom flera områden. Vi ska inte bara få fram jordbrukare. Det handlar också om djursjukvårdare och allt sådant. Det finns alltså en otrolig bredd, precis som landsbygden i sig har en otrolig bredd. Det är jätteviktigt. När jag var på i hemma i var det glädjande att höra att de har mycket på gång med satsningar på YH-utbildningar och andra vuxenutbildningar inom området. Det gäller också andra landsbygdsdelar, som trädgård och så vidare. Det var alltså mycket positivt och mycket glädjande. Jag är jätteglad över att de har fler sökande. En annan viktig del när det gäller landsbygd och kompetens är skogen. Tillsammans med besökte jag Skedom, vårt skogsbruksgymnasium. Även där ser man att kompetensen behövs. De skulle också satsa på vuxenutbildning tillsammans med SCA där uppe. har jag kvar av min talartid. Jag skulle säga något om ökad lönsamhet, men jag får återkomma till det i nästa replik. 195 (M) replik: Tack, , för svaret – åtminstone det som hanns med! lyfter upp att staten saknar pengar att kunna satsa på landsbygden. Jag menar att det är precis tvärtom. Det är de privata företagen som ska ges möjlighet att satsa på landsbygden. På så vis kan de öka produktionen. Jag hoppas att jag får svar på det i nästa inlägg. Det är inte genom att flytta ut statlig verksamhet på landsbygden eller genom att använda oss av statliga pengar som vi gör att bönderna känner att de vill satsa och kan tro på sin produktion. Åtminstone i min värld vill en lantbrukare som funderar på att lägga de närmaste tio femton åren på en stor satsning veta att han har långsiktiga spelregler vad gäller äganderätt. Han vill även ha långsiktiga spelregler så att han vet att avgifter och skatter inte blir för höga. Han vill ha minskat regelkrångel och minskad byråkrati. Han vill även veta att offentlig sektor runt omkring väljer att upphandla det han producerar. Tycker att lantbruket behöver sänkta kostnader så att vi hamnar på mer jämlika nivåer med våra europeiska konkurrentländer? I exempelvis har man i princip halva bränslekostnader , men vi konkurrerar på samma marknad. Är det en väg framåt att tänka sig att till att börja med sänka bränslekostnader men kanske även sänka kostnaderna för personal? I detta anförande instämde (SD). 196 (S) replik: om Landsbygdsprogram-met 2014–2020 Tack igen, , för frågorna! Om vi inte hade haft ett sjätte jobbskatteavdrag hade vi haft ännu mer pengar till landsbygden. Landsbygden består ju inte bara av jordbrukare, utan även av allt annat. Vi ser en demografiutveckling som gör att vi kommer att behöva mycket mer pengar till äldreomsorg och så vidare. Där behöver landsbygdskommunerna mycket stöd. Du talade även om det jag inte hann ta upp, det vill säga ökad lönsamhet. Det är jätteviktigt. En viktig del är att vi svenskar själva ser till att konsumera svenska varor. Vi socialdemokrater har lagt fram ett förslag om märkning av kött på restauranger så att man som konsument och restaurangbesökare tydligt och enkelt kan välja svenskt. Detta håller ni tyvärr inte med om. Det vore annars ett sätt för alla att kunna välja svenskt när vi går ut och äter. Det kan vi ju göra i affärerna . Framför allt handlar det om att vi själva efterfrågar och köper mer svenskt. har fantastiska produkter som tillverkas ute i vårt jordbruk. Även ministern har tidigare talat om detta i kammaren. Vi ser dessutom en ökad export av våra premiumvaror, som det handlar om. Det skulle också kunna ge en ökad lönsamhet. Jag tror att det gäller att jobba på flera olika håll. Det finns inte en enda lösning. Men jag tror absolut inte att sänkta skatter är lösningen. I detta anförande instämde (S). 197 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna om att man talar genom talmannen. 198 (SD) replik: Tack, , för anförandet! Jag hörde att sa att Socialdemokraterna och regeringen har vänt skutan för landsbygden. Jag undrar om det betyder att regeringen inte kommer att höja uppräkningen av drivmedelsskatten . Vi har redan frågat minister om detta , men han duckade och svarade inte. Men eftersom gjorde en ansats och sa att det var viktigt med en levande landsbygd och att Socialdemokraterna verkligen jobbar för det hoppas jag att jag kan få besked om det från henne i stället. 199 (S) replik: Tack, , för frågan! Jag tycker absolut att Socialdemokraterna har vänt skutan. Som jag sa i mitt huvudanförande började vi vända skutan under den förra mandatperioden. Vi gjorde det både genom det 75-punktsprogram som jobbade fram och genom framför allt livsmedelsstrategin. Socialdemokraterna lyckades få en bred enighet om den här i kammaren. Den är oerhört viktig för och svenskt jordbruk framöver. om Landsbygdsprogram-met 2014–2020 Vi politiker måste prioritera och fatta beslut. Sedan ska de beslut vi fattar också omsättas. Det ska bli konkret ute i landet. Det är det viktiga. Jag tycker att vi börjar se resultaten av det . Men mycket jobb återstår. Det som framför allt är glädjande, vilket vi kan höra , är att många av oss är ganska överens om att landsbygden är viktig. Det gäller dock att vi visar det i våra satsningar och i de beslut som vi fattar här i kammaren. I detta anförande instämde (S). 200 (SD) replik: Jag vill tacka för svaret även om det tyvärr inte innehöll något svar. Jag fick inget svar på just min fråga. Livsmedelsstrategin är ett mycket viktigt dokument. Det allra största värdet med den är att det är första gången som alla erkänner att det är viktigt med en hög produktion i . Som har sagts måste det också bli verkstad av det hela, och det har blivit ganska lite verkstad. Låt mig återkomma till min fråga. Jag vill verkligen ha ett svar på frågan: Kommer regeringen att räkna upp drivmedelsskatten ? Det är ingen orimlig fråga. Vi sitter alla med budgetar och har kommit en bit på väg. Svaret på en sådan fråga bör redan ha utkristalliserat sig. Jag hoppas på att alla människor ute på landsbygden som är oroliga kan få ett svar här och av . 201 (S) replik: Jag ska försöka ge dig ett svar, . Men tyvärr kan jag inte föregå regeringen och svara på vad regeringen kommer att göra med drivmedelsskatten. Det gäller också att komma ihåg att skatten är en liten del av det pris som står på macken när man tankar själv. Det här med att skatten på drivmedel skulle vara den enda lösningen för att rädda landsbygden är något man hör från och från håll. Det känns som ett sätt att klamra sig fast och inte vilja följa med in . Man verkar tro att detta ska rädda landsbygden. Något sådant håller jag definitivt inte med om. Man måste precis som vi socialdemokrater tillsammans med våra samarbetspartier gör i januariavtalet ha flera olika satsningar på en bredd som gynnar hela landsbygden. 202 (KD) replik: Jag hade den stora förmånen att få vara med och förhandla om livsmedelsstrategin med den dåvarande landsbygdsministern. Det blev naturligtvis mycket ord, men när vi förhandlade var det viktigt att tala om vad som skulle stå i den. Man kan ju vara överens. Som någon var inne på är tanken att den ska ha en röd tråd, oavsett vilka partier som finns här eller hur regeringen ser ut. Vi talade om att öka lönsamheten och stärka konkurrenskraften och om att vår självförsörjning av livsmedel ska öka. Något som vi då tog upp var att regelverket ska minska. Jag tänkte fråga ledamoten hur regeringen tänker om att minska regelverket. 203 (S) replik: Tack, , för frågan! om Landsbygdsprogram-met 2014–2020 Att minska regelverk och regelkrångel är något som vi alla tycker är viktigt. Självklart ska det inte vara krångligt för våra medborgare och våra lantbrukare där ute. Det ska vara rätt och riktigt men ändå lätt. Alla instämmer ju också i granskning av landsbygdsprogrammet. Det har tagit alldeles för mycket administrativ tid och börda. Även detta kostar pengar. Vi vill ju helt klart att pengarna ska gå ut dit där de gör nytta, i myllan. Det är vi överens om. När det sedan gäller exakt hur det ska gå till är det ju flera olika delar, och det hör till flera olika myndigheter och så vidare. Det är en bredd ända ned till länsstyrelsenivå. Men när jag har varit ute och träffat bönder som haft med att göra har de varit otroligt tacksamma och glada över den hjälp och det stöd de har fått. Det har gått jättesmidigt och enkelt. Det finns alltså ställen där det fungerar väldigt bra också, och det är det vi får lära av och ta med oss. 204 (KD) replik: Jag tackar för svaret. talade om en ljusnande framtid för våra bönder. Jag tyckte att det var fint. Jag önskar verkligen en ljusnande framtid. Men jag märker inte av den. Tyvärr märker inte heller de många bönder som jag besöker en ljusnande framtid. Det är fortsatt väldigt tufft. slutar ungefär fyra fem mjölkbönder på grund av att det inte är lönsamt nog. Ledamoten pratade i ett inlägg här om att regeringen har haft 75 punkter i . Man pratar om att livsmedelsstrategin är bra. Det som upplevs är att det är väldigt mycket prat och väldigt lite verkstad. Jag tänkte ändå fråga ledamoten igen, så får hon svara så gott hon kan: Hur tänker regeringen genomföra det här? Vilken tidsperiod pratar vi om? Ska det införas , eller ? Hur tänker regeringen? 205 (S) replik: Jag tackar för frågorna igen. Mycket som vi ska göra står ju i januariavtalet, som är under förhandling. Det vi har varit väldigt tydliga med är att januariavtalet ska genomföras, och det står vi fast vid. och hans parti satt vid regeringsmakten , men då kom det exempelvis inte fram någon livsmedelsstrategi. Det lyckades vi med under förra mandatperioden, när det var en socialdemokratiskt ledd regering. Jag tycker att vi har tagit många steg, och jag tycker att vi gör mycket. Vi är helt överens om att det ska märkas skillnad där ute för våra bönder. Det är de som ska märka det. När jag är ute och möter bönder får jag inte riktigt den här dystra bilden. Den kan jag glädjande nog inte dela. Jag har mött unga bönder som verkligen vågar satsa, som har framtidsvisioner och som har långsiktiga planer på hur de ska fortsätta att utveckla sitt jordbruk. Det är otroligt glädjande. Det gäller också att vi ser det här politiskt långsiktigt. Det ska inte vara något duttande här och , precis som jag var inne på i mitt huvudanförande, utan det gäller att se det långsiktigt. Det gäller att se vad framtiden har att utvisa och hänga med. Det är otroligt viktigt framöver. Det är glädjande, som jag sa innan också, att vi ändå tycks vara överens om ganska mycket vad gäller landsbygden. Precis som med livsmedelsstrategin, där vi fick en bred överenskommelse, tror jag att det är viktigt för landsbygden att vi tillsammans hjälps åt och gör det bästa möjliga. Då tror jag att vi kan lyckas allra bäst. om Landsbygdsprogram-met 2014–2020 206 (MP): har granskat landsbygdsprogrammet, som trädde i kraft . Vi har från talarstolen hört flera partiföreträdare, bland annat från , kritisera regeringen lite grann. Det kan vara bra att komma ihåg att det var som hade landsbygdsministerposten när programmet utvecklades. På ett område tycker jag att uttrycker sig väl snällt. Det gäller bristerna i det it-system som utvecklat. Det har varit försenat och har brustit i funktionalitet. Det finns fortfarande lantbrukare som inte har fått stöd utbetalda och . De fel som har begåtts skadar trovärdigheten för våra svenska myndigheter. Det kanske är en bra fråga om man ska kritisera en revisor. Men jag hade faktiskt förväntat mig en något djupare analys och tydligare krav från på det här området. Det är ändå nästan en skandal att lantbrukare i inte fått ersättningar och stöd och att vissa varit tvingade att uppta extra banklån för att klara sig fram till att stöden kommer att betalas ut. Jag tycker att det är särskilt dåligt att inte naturbetesbönderna har prioriterats i utbetalningarna. För att jordbrukspolitiken ska kunna bli en verklig kraft för omställning till fossilfritt jordbruk måste en mycket större andel än gå till landsbygdsutveckling, miljöersättningar, omställning till ekologiskt jordbruk och åtgärder med hög klimat‑, natur- och miljönytta. går av jordbruksstödet till av lantbruksföretagen. anser att direktstödet ska minska och att miljöersättningarna ska öka, så att ekosystemtjänster och insatser för biologisk mångfald belönas ännu mer. Vad gäller de ersättningar som är knutna till miljö- och klimatnytta är det viktigt att definitionen görs tillräckligt bra för att stödet ska få önskad effekt. Vi vill att det inom hela EU ska löna sig att ställa om från konventionellt till ekologiskt och fossilfritt jordbruk. Jag tänkte passa på att ta upp en fråga som jag ofta får av oppositionspartierna på högerkanten: Varför vill gynna ekologiskt lantbruk? Svaret är tvådelat. Den första delen är: Livsmedelsstrategin pekar på att vi ska ha ett marknadsdrivet jordbruk, och efterfrågan på ekologiska livsmedel är större än tillgången. En ökad ekologisk produktion har goda förutsättningar att skapa ökad konkurrenskraft i svenskt jordbruk och i livsmedelsindustrin. Den andra delen är: Det finns en lång rad nyttor med ekologiskt jordbruk. Jag ska nämna några: ökad biologisk mångfald, bättre för pollinerande insekter, inga kemiska bekämpningsmedel i brunnarna, viktiga klimatåtgärder, bland annat att avstå från konstgödsel och minska behovet av fossil energi, minskad risk för näringsläckage, minskad miljöpåverkan från import, starkare djurvälfärd, mindre problem med antibiotikarisker, betesbaserad produktion, viktigt för turism och gårdsbutiker, merbetalning till bonden, fördelar för arbetsmiljön, en innovationsmotor för hållbart lantbruk med mera. om Landsbygdsprogram-met 2014–2020 är det sommar. Och vilken natur är väl mer förknippad med svensk sommar än blommande ängs- och hagmarker? , mandelblom, kattfot och blå viol – alla hittar man i hagmarkerna. Under hundratals och faktiskt tusentals år har jordbruket skapat de här artrika naturtyperna och ett variationsrikt landskap genom odling, slåtter och bete. har jordbruket förändrats starkt på grund av externa energikällor och intensifiering. Variationen i åkerlandskapet har minskat för att möjliggöra för stora maskiner, och de förindustriella ogödslade betesmarkerna används allt mindre i produktionen. Därför har vi förlorat av de slåtter- och betesmarker som fanns . Men det är i de kvarvarande av markerna som den biologiska mångfalden är som finast. Det moderna jordbruket erbjuder å andra sidan många möjligheter genom effektiva maskiner, bra transportmöjligheter, rationell djurhållning och så vidare. Miljöersättningarna och investeringsstöd till restaurering av naturbetesmarker är helt avgörande för att vi ska bevara den biologiska mångfalden. Tack vare jordbruksstödet har vi kunnat hejda den snabba förlusten av naturmiljöer, som försvunnit . Jag har rest runt i län med naturstiftelserna i . har under de senare 15 åren utvecklat samarbete med 144 lantbrukare och säkrat skötseln hagmarker och skogsbeten. Det utgör av läns markareal med särskilt höga naturvärden. Miljöersättningarna har dragits med ett antal problem. Det har minskat effektiviteten, och ibland har det till och med skadat de värden som ska bevaras med miljöersättningarna. anser att reglerna för miljöersättningar och restaureringsstöd försämrats så kraftigt att jordbruksstöden håller på att förlora sin funktion att bevara odlingslandskapets natur- och kulturmiljövärden. Det är allvarligt. Eftersom manar oss till strategisk analys och att verkligen satsa på prioriterade områden har vi nu möjlighet att förbättra miljöersättningarna. Det finns fyra avgörande krav att ställa på arbetet framöver. Ersättningen till värdefulla naturtyper som bland annat är listade i Natura eller i nationella inventeringar ska prioriteras. Ersättningen måste gå till rätt skötsel så att det inte blir fel åtgärder som vidtas. Vi ska främja en stabilitet i regelverket och en långsiktighet. Här behövs bred politisk enighet. Men det behövs också att man kanske ser till hela gårdens förutsättningar och inte enbart till en enstaka betesmark. Det krävs mindre krångel, enklare hantering och mindre godtycklighet. Från sida ser vi att det finns starka skäl för att i arbetet framöver tillsammans säkra odlingslandskapens höga naturvärden. Låt mig avslutningsvis säga några få ord om hästnäringen. finns 360 000 hästar i . Det finns fler hästar än mjölkkor. De flesta hästarna finns tätortsnära. Hästsektorn består av företag, ideella föreningar och människor som äger och har häst som fritidsintresse. Den har en samhällsekonomisk omsättning på . Det finns 30 000 jobb i sektorn. En halv miljon människor har hästsport som fritidssysselsättning. Här tycker att vi verkligen måste stärka samlade strategier för hästnäringen. Det behöver göras med hästkraft. om Landsbygdsprogram-met 2014–2020 Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och önskar dig en glad sommar! 207 (KD) replik: Jag tänkte ställa lite frågor till ledamoten . Du tar upp detta med ersättningar som inte kommer . Det var väldigt bra sagt. Du talar om att det är en skandal. Jag håller med ledamoten där till . Där vi däremot inte är överens, som det verkar, gäller att inte vill ändra i där man klassar jordbruk som miljöfarlig verksamhet. Det står så . Jag vet att det är väldigt bekymmersamt att det står så. Jag hade önskat att vi kunnat få en majoritet i utskottet för en ändring. Det är många inom jordbruksnäringen som är väldigt bekymrade över att när de går ut i ladugården så håller de på med miljöfarlig verksamhet. Det är väldigt tufft. Min fråga till ledamoten är: Vad säger ni om det? Varför säger nej till detta? 208 (MP) replik: Jag får tacka för fråga. Jag tycker verkligen att det är en skandal. Vi har lantbrukare i som är extremt uthålliga. De har haft en stor ambition att förstå att har haft de här problemen, och de står ut med det. Jag tror inte att många länder har så tuffa lantbrukare som har i den bemärkelsen. Men det har inte varit bra.