prot · H70953 · 2019-12-17 00:00:00 — hänvisar man både från regeringens sida och i utskottets bedömning till att detta inte är ett brådskande problem. Det kom domar nästan , nämligen på lucia – det har fattats många bra luciabeslut på migrationsområdet . Man tycker att detta räcker för tillfället. Jag har två frågor. Den första är: Hur arbetar för att denna utredning ska komma till stånd? Hur snart kan vi förvänta oss att den ligger på vårt bord? Det är trots allt någonting som har haft som en av anledningarna till att man har stöttat avtal i denna fråga och till att man har drivit på och fått fram dem. Den andra är: Om det nu är så att det har knorrat sig lite grann och inte riktigt har hunnit komma på plats, varför har man då inte exempelvis ett särskilt yttrande där man säger att man stöder detta och att man förutsätter att det inom ramen för januariavtalet snart kommer på plats? Eller är det som regeringen uttrycker och det som utskottsmajoriteten, inklusive , därmed uttrycker – att dessa domar i princip har löst frågan, så vi behöver inte stressa med att utreda det – även mening? 91 (C) replik: Tack, , för de väldigt relevanta frågorna, måste jag få säga! Jag tycker också att det känns skönt att jag kan förtydliga och förklara när det gäller dem. Jag tycker fortfarande att detta är ett relevant problem, och vi ska komma åt det skyndsamt. Anledningen till att detta har fördröjts är den myndighetsgemensamma rapport som presenterades, där man trycker på ett antal problem kopplade till arbetskraftsinvandringen. Vi behöver också titta på om vi eventuellt behöver justera någonting. Jag är den förste att säga att det är beklagligt att detta inte har kommit på plats . Det ska komma på plats skyndsamt. Jag kan också konstatera att vi närmar oss nyårsafton med väldigt snabba steg, men detta ska ske . Det är i alla fall tydliga bild, och jag hoppas att regeringen håller med om den. Du kan ju ställa frågan till en viss minister som är här i rummet! 92 (SD) replik: Jag tackar för svaret. Det finns nog många frågor att ställa till nämnde minister när det väl är hans tur. När företrädare stod i denna talarstol debatterade jag med henne. Jag ställde ett antal frågor om hur mycket är villiga att acceptera att det ruckas på datum, att saker flyttas runt och att man klumpar samman saker och därmed skjuter annat för att vänta på att det ska bli en helhet. Dessa frågor kvarstår. Vad händer om utredningen inte är tillsatt före nyår? Det är förvisso väldigt positivt att man vill ta problemen med en alltför vidlyftig lagstiftning på området på allvar; det har ju saknats i politik tidigare. Men var går gränsen för , och vad gör man om utredningen inte är tillsatt vid nyårsdagen? 93 (C) replik: Vi tycker att det är viktigt att stävja brott, fusk och organiserad brottslighet med koppling till arbetskraftsinvandringen, men detta ska vi göra så att vi också värnar dagens system. Arbetskraftsinvandring är oerhört viktigt för , för svensk konkurrenskraft och inte minst för våra företag. Jag kan bara beklaga att verkar vara ett av få partier i denna kammare som ser det. Vi ska enligt januariavtalet återkomma skyndsamt med en utredning på detta område, och det kommer vi också att göra. Något exakt datum har jag inte, men det ska ske så fort som möjligt. 94 (M) replik: Vi har hört att vill ge amnesti åt dem som har fått tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt gymnasielagen. Min fråga till är: Säger ni ja eller nej till en amnesti för dem som omfattas av gymnasielagen? 95 (C) replik: Det hoppas jag att känner till. Men man ska nog sätta denna fråga i ett lite större perspektiv. ställdes inför att väldigt svårt beslut när frågan om gymnasielagen skulle röstas igenom i den här kammaren. Vi tycker att gymnasielagen var dåligt utformad; det sa vi då, och det säger vi fortfarande. Vi hade ett val: att ge dessa människor en andra chans eller att inte göra det. Vi valde att ge dessa ungdomar en andra chans, trots att lagen – vilket kunde konstateras redan då – hade väldigt stora brister. anser inte att en amnesti är rätt väg att gå, utan vi tycker att man behöver hitta andra lösningar för att kunna ge dessa människor – dessa ungdomar – en bra chans och en andra chans. Vi kan konstatera att det finns väldigt stora grupper som gör att dessa ungdomar hamnar i kläm på ett sätt som är oerhört beklagligt, men vi tycker inte att en amnesti är rätt väg att gå. 96 (M) replik: Jag fick inget bra svar; jag fick ett klassiskt politikersvar. Det enda jag kan konstatera är att det just nu är som är tydligast – om att de är för en amnesti – i denna fråga. Om lagen var så dåligt utformad röstade ni alltså igenom en lag som var dåligt utformad och skickade ut dessa ungdomar i ovisshet. Min fråga till er är: Hur ska ni reda ut det? Är ni för en amnesti, eller stänger ni dörren för en amnesti? Jag frågade inte om något annat förslag eller om något annat alternativ, utan frågan är: Är ni för eller emot en amnesti? 97 (C) replik: Jag har förstått att migrationsfrågan är ganska svartvit för . För mig är den dock inte det – många frågor har ofta mer än ett svar. Jag tycker att jag har varit ganska tydlig: ser inte amnesti som en lösning på den här frågan. 98 (L): Jag tror att det är nästan omöjligt att hantera de utmaningar som vi står inför på migrationsområdet utan att vi fördjupar det europeiska samarbetet på det här området. Förklaringen till detta är ju egentligen ganska logisk. Vi har Schengenområdet, och vi har en hel del EU-rätt samt direktiv och förordningar på det migrationspolitiska området som redan binder ihop länder en del. Det gör att det egentligen inte finns något land i Europeiska unionen som helt självt kan bestämma över sin migrationspolitik. Det finns inga isolerade öar på det sättet. Detta innebär att de tragedier vi har sett på , med människor som drunknar, och de stora vågor av migranter, asylsökande och flyktingar som har kommit till och som söker sig längs upptrampade stigar – i huvudsak norrut – är en fråga som angår oss alla i . Detta är en gemensam utmaning. Jag är väldigt oroad över den främlingsfientlighet, det hat och den intolerans som finns gentemot flyktingar och invandrare på många håll i . Och jag är väldigt oroad över de länder som inte vill ta något ansvar alls för de här frågorna. har vi fått en ny kommission i EU, och det kan förhoppningsvis innebära en nystart. Vår svenska EU-kommissionär lär få kuska runt till medlemsstaterna för att diskutera och försöka förankra en hållbar modell för ett gemensamt ansvarstagande i . Det kommer att bli väldigt svårt. Det har ju stött på patrull , och det kommer förstås att fortsätta göra det. kommer att hjälp av den grekiska kommissionären, som också har ett visst ansvar för migrationsfrågor. Jag tycker, fru talman, att det ur det här perspektivet är väldigt viktigt att har höga ambitioner för ett värdigt mottagande men också för att inte släppa något som är väldigt viktigt för oss och för , nämligen att vi tar ett större gemensamt ansvar. Jag tror att det är olyckligt om svenska politiska partier kliver bort från positionen att även de länder som inte tar ansvar i faktiskt ska börja göra det och ta ett större ansvar. De här frågorna går förstås inte att lösa bara på europeisk nivå. Vi ser ju det sönderfall som pågår i delar av , , och . Stora grupper av människor söker sig norrut över den afrikanska kontinenten i jakten på ett bättre liv. Det innebär att EU måste förmå att bygga partnerskap med länderna utanför . Men det måste, tror jag, ske på ett mer jämlikt sätt. Det går inte att vara arrogant från sida och söka avtal bara för att vi ska få deportera folk tillbaka. Länderna i och andra länder runt omkring kommer inte att vara särskilt angelägna om att ingå den typen av partnerskap. Jag tror snarare på en bredare politik med stora satsningar på utveckling, infrastruktur och så vidare för att på olika sätt hjälpa områdena utanför så att de kan hjälpa människor att bygga ett liv också i de länderna. Alla människor som söker sig ett bättre liv kan inte heller komma till ; det vet vi. När det gäller , fru talman, är vår uppfattning i Liberalerna att ska värna asylrätten. Det innebär att en person som söker asyl ska få sitt ärende prövat individuellt. Man har rätt att överklaga beslutet i domstol. Om man får avslag på sin ansökan och en lagakraftvunnen dom kommer man att behöva återvända. angrips asylrätten från olika håll. Den undermineras både av konstig lagstiftning och av dem som förespråkar att i praktiken inte ska följa . Den debatten är vi i Liberalerna väldigt bekymrade över. kan vi inte ha ett mottagande som sker på ett sätt som vårt samhälle inte klarar av. Det finns i grund och botten en motsättning mellan en mycket stor flyktinginvandring och välfärdsstaten. Jag tror att man måste vara medveten om att den konflikten kan finnas. Detta väljer en del människor att ta ut på invandrarna, vilket förstås är helt oacceptabelt och fruktansvärt. Vi i den parlamentariska kommittén måste kunna skapa ett regelverk som är ansvarsfullt och långsiktigt hållbart och som innebär att får, för att hänvisa till vad min kollega från sa, ett söktryck som är på en rimlig nivå och som vårt samhälle klarar av vad gäller skola, socialtjänst, bostadsförsörjning, möjligheten att få jobb och så vidare. Liberalernas ingångsvärde i arbetet i den parlamentariska kommittén är att vi nu ska få möjlighet att komma i mål och nå en bred överenskommelse. Jag är övertygad om att det också är det som svenska folket vill. Människor förväntar sig att vi som sitter i den här kammaren ska ta oss samman och formulera regelverk som är rimliga. Jag är också övertygad om att de allra flesta svenskar inte tycker att vi ska stänga våra gränser och att de allra flesta svenskar inte tycker att vi ska ha vidöppna gränser. Människor står i grund och botten bakom en rimlig ordning där vi hjälper människor i behov av skydd, men att vi gör det på ett sätt som vårt samhälle, våra myndigheter, våra centrala basfunktioner i samhället och vår ekonomi klarar av. Avslutningsvis, fru talman: Det är inte rimligt att vi har en ordning i världen där väldigt många länder med stark ekonomi och fungerande institutioner – hållbara samhällen – inte ställer upp och blir programländer till UNHCR. är ett av de länder som tar emot flest kvotflyktingar, 5 000 . Det är ett stort åtagande för vårt land. Siffran 5 000 låter ganska lite, men det är många människor det handlar om. Det är ofta människor som är mycket trasiga till följd av krig, konflikter och så vidare. Det är också många kvinnor och barn. Det är en tuff process att få de personerna att integreras i , så det är ett stort åtagande vi gör. Jag önskar att fler länder tar ansvar, sluter avtal med UNHCR och tar emot kvotflyktingar. Även om de går från noll till tio är det bättre än att de ligger kvar på noll. Jag tycker också att på det utrikespolitiska området bör använda diplomati i större utsträckning och pressa på länder som vi har bilaterala relationer med för att fler länder ska ställa upp och ta ansvar. 99 (SD) replik: Det märks att brinner för utrikesfrågor och sitter i utrikesutskottet. Och det gläder mig, för jag kunde de första hålla med honom om stora delar men inte om allt så klart. När det gäller vilka länder som tar ansvar och inte i EU har vi uppenbart olika syn och i frågan om hur ansvarstagandet ska genomföras. Det handlar om internationella satsningar och att ge närliggande länder stöd i att kunna vara värdiga mottagarländer i ett direkt skede, oavsett om de är transitländer dit man inte kommer att kunna återvända, om det är ett land som kanske kan bli ett permanent hem eller ett land som återuppbyggs så att man kan återvända till sitt hemland. Jag ryckte såklart till över insinuationer om att vi inte står bakom asylrätten, och sådant där. Det som det talas om och luftas i samband med är att man står bakom asylrätten. Frågan är hur man kan få en politik som gör att personer söker asyl på rätt plats och vid rätt tillfälle, för det är ju ett faktum att vi har haft ett orimligt antal asylsökande i . Det är också ett faktum att man, trots att vi har mycket av lagstiftningen på EU-nivå, kan göra olika tolkningar. Det finns utrymme för att strama åt inom de avtal som vi är bundna av. Det är också ett faktum att det i talas tydligt om att man exempelvis ska kunna utvisa personer om de utgör stora risker, alldeles oavsett vad de riskerar i hemlandet. Där är det en annan konvention som står i vägen, vilket jag är fullt medveten om, men det hänvisades just till . Mina frågor är: Menar att vi inom de avtal som vi har bör strama åt så mycket som möjligt, eller ska vi bara avvakta och se var gemensamma beslut eventuellt landar ? 100 (L) replik: Det är väldigt positivt om står bakom asylrätten. Det är i så fall ett ställningstagande som och partiet kanske skulle vara lite tydligare med och framhäva i den offentliga debatten. Det är inte alltid den bilden man får när man lyssnar på sverigedemokrater och följer debatten, men det är i så fall väldigt glädjande. Det är viktigt att betona att asylrätten är en individuell rättighet som är baserad på . Vi liberaler tycker att det är väldigt viktigt att värna individuella rättigheter. Därför står vi bakom asylrätten. Asylrätten innebär inte att alla människor får stanna, vilket det ibland råder missuppfattningar om i debatten. Det handlar om att pröva ansökningar utifrån om det finns behov av skydd eller inte. fråga till mig är om Liberalerna vill strama åt migrationspolitiken. Ja, i vissa delar vill vi det. Vi inser att om ska ha en asylrätt och värna människor i behov av skydd kommer människor som inte är i behov av skydd kanske inte kunna stanna i , och om man vill ta hit sin familj är det rimligt med ett försörjningskrav utan dagens alla undantag. Det finns en del delar i migrationspolitiken man kan skruva på. Liberalernas grundhållning är att ska fortsätta att vara ett land som välkomnar människor som vill flytta hit och bo här och ett land som hjälper människor som är på flykt. 101 (SD) replik: Jag tackar för svaret. Det är positivt att man åtminstone vill strama åt vissa delar. Inledningen på svaret visar dock att inte har lyssnat tydligt på . Ända sedan jag började diskutera dessa frågor, redan innan jag var talesperson, har jag varit tydlig med att asylrätten urholkas av den politik som bedrivs. Asylrätten innebär att man ska kunna söka skydd nära där man befinner sig och inte förtryckas av transitländer. Inget land ska kunna undvika att ta sitt ansvar. Men det är precis det som har skett. Därför blev jag glad när i sitt anförande talade om hur man ska hjälpa länder i närheten att vara en bättre plats. Jag är nyfiken på vad Liberalerna mer konkret vill göra på detta område så att personer ska slippa fly över halva världen. Att ta sig vidare via kvotflyktingssystem eller vidarebosättningssystem måste ändå anses vara steg två. Asylrätten innebär att man ska få skydd så snart och nära som möjligt, och inget land ska slippa ta sitt ansvar. 102 (L) replik: Det är lite svårt för att bestämma hur ska använda sin asylrätt. Det vi har ansvar för är människor som kommer till och söker asyl. Jag kan hålla med om att det inte är rimligt att människor sicksackar sig genom många länder för att söka asyl i ett specifikt land, utan det är rimligt att man söker skydd i det första land man kommer till där man har möjlighet att få skydd. Jag instämmer i detta. Vi har också Dublinförordningens princip om första asylland och annat. Det är alltså inga konstigheter. Det blir dock problem om man ersätter asylrätten med en idé om att alla ska tas emot på kvot. Ska en rysk oberoende journalist som hoppar av på en litteraturkonferens i och söker asyl där skickas till en inhägnad udde i och ställa sig i kö för att tas emot på kvot? Då har vi ju ingen asylrätt. Jag är glad att inte förespråkar denna linje. 103 (MP): går mot sitt slut, och vi har snart klarat av en femtedel av detta sekel. Vi lever i en spännande tid, och saker händer snabbt. Vissa förändringar sker dock fortfarande mer långsamt. skedde terrordådet mot . Vi kommer nog alla ihåg det och var vi befann oss när vi fick reda på det. Efter det kom krigen i och , och vi kan se följderna av det på olika håll i världen, inte minst på migrationsområdet. Migration har alltid funnits, också till . Fram till handlade det dock mer om att människor lämnade än kom hit. Först var det fler som kom till än som lämnade . Som en följd av världskrigen kom också flyktingar hit. har vi haft arbetskraftsinvandring, och dessa människor har varit med och byggt och stärkt som de har förbättrat sin egen situation. Människans drivkraft att skapa en bättre tillvaro för sig själv och sin familj förefaller vara och rum. Även kommer människor hit för att arbeta eller studera och för att skapa sig en bättre framtid. Det har vi oerhörd nytta av, och jag är stolt över att har ett av världens mest tillåtande regelverk för arbetskraftsinvandring. Men ja, herr talman, det finns problem med utnyttjande, och det behöver vi stävja och lägga kraft på att förhindra. Så var det också sagt. skapade inte bara flyktingströmmar till . Vid slut skapades asylrätten, det vill säga rättigheten för människor att söka skydd från förföljelse och få en i ett fredligt, demokratiskt land. Asylrätten är helt central, men som med andra regler som människan har skapat kan den inte tas för given. Eftersom den ifrågasätts måste vi fortsätta att värna den. Just nu arbetar en kommitté för att se över framtidens migrationspolitik. Det är ingen hemlighet att partierna i riksdag har olika syn på vart vi ska och att vi står långt ifrån varandra i många av de frågor som behandlas. Vissa vill sätta tak medan andra vill gå åt ett annat håll. För är en viktig fråga i kommittén att arbeta för en ny human skyddsgrund. Det har tidigare funnits i olika former i och finns också på lite olika sätt i många andra EU-länder. Det är orimligt att svårt sjuka barn eller äldre ska utvisas till länder där de inte kan få den vård de behöver. är en myndighet som har prövats på olika sätt , dels genom omvärldsförändringar, dels genom politiska beslut. fick man mindre anslag, och även nu är budgeten stram med hårda prioriteringar. Vi ska ha förväntningar på att ska vara en väl fungerande myndighet, och bedömningen är att man kan vara det med de förutsättningar man får. Man klarar också sina mål på ett bra sätt, trots tuffa förutsättningar. Flera talare har tagit upp migrationsdomstolarna. De har också ett tufft läge. De får tillskott i budgeten, och vi kommer givetvis att följa dem noga framöver så att vi ser att fungerar på ett bra sätt. Vi går snart in . har vi förhoppningsvis en situation då vi har färre krig och konflikter i världen, då vi har kommit till rätta med de flesta klimatförändringar, åtminstone utsläppen, och då färre är på flykt men fler har möjlighet att frivilligt resa och upptäcka nya delar av världen. Jag önskar talmanspresidiet, utskottet, utskottskansliet och alla andra en god jul med mycket julmust, glögg, pepparkakor och risgrynsgröt. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 104 (M) replik: har vi hört att är för en amnesti för dem som har fått tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt gymnasielagen. Min enkla och raka fråga till blir därför: Är för eller emot en amnesti för dem som omfattas av gymnasielagen? 105 (MP) replik: Jag är otroligt stolt över att vi arbetade fram gymnasielagen så att omkring 8 000 ensamkommande fick chansen till prövning enligt de regler som skulle ha gällt när de kom. På grund av långa handläggningstider hann de fylla eller skrivas upp i ålder, och det var därför mycket viktigt att få denna lagstiftning på plats. Vi kommer att arbeta för att de som omfattas av gymnasielagen i så stor utsträckning som möjligt ska klara de villkor som gäller. Vi i vill få en lösning så att de som omfattas ska kunna stanna. Jag tycker att en amnesti för tankarna till något annat. Dessa människor som har kommit och som har rotat sig i ska kunna fortsätta att bygga sina liv här. Detta kommer jag och att arbeta för. 106 (M) replik: Det var bland andra som röstade igenom gymnasielagen. I efterhand vet vi att den inte fungerar, så vad är den andra lösningen? Är det att vissa ska få vänta i fyra , som en del har fått göra? Alla som omfattas av den tidsbegränsade gymnasielagen har fått sina asylskäl prövade. Min fråga är därför: Vad är lösningen? Är det en amnesti? Om det inte är en amnesti kan ni svara nej på frågan och säga att lösningen inte är en amnesti. Jag förstår inte att det kan vara så svårt att svara ja eller nej på en fråga. 107 (MP) replik: Det beror på vad som avses med en amnesti. Jag är väldigt glad över att vi fick igenom gymnasielagen. Jag hade gärna sett att den hade utformats på ett annat sätt så att vi hade fått en situation där de som omfattas får permanent uppehållstillstånd och det inte hade dragit ut på det här sättet och renderat de problem som vi nu ser. ser jag att den lösning som blev var den bästa möjliga. Den har gjort att omkring 8 000 personer har fått möjlighet att fortsätta att bo och verka i . Jag är glad att vi fick igenom detta. Om det hade blivit som ville skulle vi inte ha haft den situationen. Jag är glad över att vi fick till det på ett så bra sätt som möjligt. (forts. § 14) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 10 Beslut om ärenden som slutdebatterats MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Övriga frågor) 2. res. 1 (M) 3. res. 2 (SD) 67 för res. 59 för res. Kammaren biträdde res. (MP) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 66 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:95 S, 29 C, 25 V, 19 KD, 18 L, 15 MP, 2 - Frånvarande:5 S, 4 M, 3 SD, 2 C, 2 V, 3 KD, 1 L, 1 MP NU2 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Kammaren biföll utskottets förslag. § 11 Beslut om ärenden som slutdebatterats AU1 Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Statens budget inom utgiftsområde 13) 2. res. 59 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:94 S, 2 M, 29 C, 18 L, 15 MP, 2 - Avstod:64 M, 25 V, 19 KD Frånvarande:6 S, 4 M, 3 SD, 2 C, 2 V, 3 KD, 1 L, 1 MP SfU2 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Kammaren biföll utskottets förslag. SfU3 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kammaren biföll utskottets förslag. SfU12 Ändringar i lagstiftningen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat EU Kammaren biföll utskottets förslag. UU4 Arbetet i frågor som rör Kammaren biföll utskottets förslag. UFöU2 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i Punkt 1 (Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i ) 2. res. 1 (SD) 59 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:95 S, 66 M, 29 C, 25 V, 19 KD, 18 L, 15 MP, 2 - Frånvarande:5 S, 4 M, 3 SD, 2 C, 2 V, 3 KD, 1 L, 1 MP Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Övriga frågor) 2. res. 3 (V) 26 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:94 S, 66 M, 29 C, 19 KD, 18 L, 15 MP, 1 - 3:25 V, 1 - Avstod:1 S, 59 SD Frånvarande:5 S, 4 M, 3 SD, 2 C, 2 V, 3 KD, 1 L, 1 MP (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. § 12 Beslut om ärenden som slutdebatterats UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Kammaren biföll utskottets förslag. MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Punkt 1 (Statens budget inom utgiftsområde 20) 2. res. 59 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:95 S, 1 M, 29 C, 18 L, 15 MP, 1 - Avstod:65 M, 25 V, 19 KD, 1 - Frånvarande:5 S, 4 M, 3 SD, 2 C, 2 V, 3 KD, 1 L, 1 MP