prot · H60960 · 2019-03-06 00:00:00 — Vi kommer att få ett läge där det finns lägenheter att välja på och där det finns bostäder med höga och med låga hyror, som inte styrs av ett bruksvärde utan av hur attraktiva bostäderna är, var de finns och vilken standard de har – precis som på vilken bostadsmarknad som helst i andra länder. Det är system som är ovanligt. I och kan man kombinera fri hyressättning med låga trösklar. Man har ingen bostadsbrist, och det är möjligt för alla att någonstans påbörja sin bostadskarriär och ta sig vidare. Fler bostäder behövs för att flyttkedjorna ska fungera. Dagens reglering bromsar flyttkedjornas funktion. De som försvarar dagens system – vi har hört dem tala här tidigare – har inga egna lösningar när det gäller att förändra situationen för dem som står utan bostad, annat än mer statliga pengar och mer och statlig styrning. Men det är glädjande att det finns en bredare uppslutning kring att utreda ett nytt sätt att sätta hyror på. Fri hyressättning kommer inte att göra nya hyresrätter dyrare än vad de är , för nya hyresrätter har höga hyror. Det beror på höga byggkostnader och på den osäkerhet som många känner inför eventuella förhandlingar med om en bruksvärdeshyra, alternativt att de av välvilja godtar att en så kallad presumtionshyra tas ut. Bruksvärdessystemet, som ju är under debatt här, har bara haft till syfte att skydda insiders. I stället har systemet motverkat viljan att bygga, och det vill vi förändra. Systemet med presumtionshyror infördes för att skapa förutsättningar som gör det ekonomiskt försvarbart att nyproducera hyresrätter. Om vi tittar på byggstatistiken kan vi se att detta lyckades till viss del. Men insåg man att tiden för presumtionshyror behövde förlängas, från dåvarande 10 till nuvarande . Presumtionshyran är en kostnadsbaserad hyra, som är satt för att ”likna” en marknadshyra utan att egentligen vara en sådan. Det främjar inte kostnadseffektivitet när man sätter en hyra som är baserad på vad det kostar att bygga. Det pressar inte kostnaderna, och det innebär inget incitament för byggföretaget att hålla hyrorna nere. Tvärtom kan byggföretaget ta ut merkostnaden på hyrestalongen. Slutsatsen, fru talman, är alltså att fri hyressättning ger bättre förutsägbarhet och lägre hyror inledningsvis. Det är ett långsiktigt system som bygger på en överenskommelse mellan den som ska hyra ut och den som ska hyra, med ett fullt besittningsskydd och med samma möjligheter som tidigare att pröva hyrans skälighet. Efter en inledande period av fri hyressättning ska hyran omförhandlas men stanna kvar i systemet. Rörligheten behövs för att unga ska kunna komma åt bostäder som blir lediga i det äldre beståndet. Det är viktigt att titta på hyressättningen också i befintligt bestånd. Det finns en öppning i avtalet för att låta en kommission kartlägga lägesfaktorns genomslag på hyrorna i det gamla beståndet. Detta är också ett viktigt sätt att skapa transparens i systemet. En nyproducerad hyresrätt kan aldrig bli billigare än en som är äldre, såvida den inte ges de rundliga subventioner som vi har hört talas om här tidigare. Vi har lovat att inte avskaffa subventionerna, men de måste användas restriktivt och bara där de innebär skillnaden mellan att bygga och att låta bli, så att någon som annars inte hade kunnat få tag på en bostad ges möjlighet till det. Vi vill inte ha ett bostadsbyggande som är finansierat med skattepengar från staten. Fri hyressättning är ett viktigt genombrott, men det löser inte alla problem. Det är ingen quick fix, och resultatet kommer att låta vänta på sig. Vi behöver enklare byggregler. Sluta att tillämpa kommunala särkrav som försvårar! Vi vill underlätta för byggföretagen att driva en planprocess själva. Vi vill se över riksintressena. Vi vill skapa avskrivningsregler som gör det möjligt att få ihop kalkylen på landsbygden utan subventioner också där marknadsvärdena är låga. Amorteringskrav och bolånetak har skapat problem för husföretagen, och det kommer att slå hårt mot effektiviserandet av husbyggandet. Det sker genom en omställning till fler serietillverkade hus som kan upplåtas till lägre hyra. Det brådskar med att genomföra reformer. Det gläder oss speciellt att vi nu ges chansen att genomföra några av de reformer som vi har stridit för i Alliansen. Det gläder mig att Socialdemokraterna och har insett att de måste bryta banden med det förgångna och vara med när nödvändiga reformer genomförs. Vi i står naturligtvis bakom alla våra motioner, men vi avstår från att reservera oss och hänvisar till vårt särskilda yttrande. Äntligen ges vi en chans att genomföra reformer som har efterfrågats men som ingen har lyckats genomdriva, inte ens i allianskontexten! 28 MOMODOU (V) replik: Kognitiv dissonans kallas det när man har en verklighetsbild som inte stämmer överens med den verkliga verkligheten. Trots att det finns bevis för motsatsen fortsätter man att hävda att man har rätt. Det är precis detta som lider av, vill jag gärna tro. Det står väldigt tydligt i forskningen. av väljarna tycker att det är dåligt med marknadshyror. Det finns utredningar som tydligt har sagt att det inte kommer att leda till att fler bostäder byggs. Men ändå fortsätter och att tvinga på svenska folket en reform mot bättre vetande, med alla faktaunderlag som finns. Det är inget annat än kognitiv dissonans. Det är inte hälsosamt. Det är inte rimligt! Precis som jag sa är det ett självskadebeteende. Man tvingar på folk något som man vet kommer att skada dem som och jag påstår oss representera här i denna kammare. Det är inte rimligt! Varför, trots alla bevis som finns på att marknadshyror inte är lösningen, vill fortsätta införa dem? 29 (C) replik: Kognitiv dissonans, säger . Det var en intressant ingång för en debatt. Självskadebeteende, säger han. Det Momodou försöker övertyga mig om är att av misslyckad bostadspolitik med ett reglerat hyressättningssystem ska vara lösningen på framtidens bostadspolitik. Man kan tala om kognitiv dissonans när man tror på gårdagens lösningar, som uppenbarligen har lett till den bostadssituation som vi har. Det är en situation med vikande bostadsbyggande, där vi inte har uppnått byggmålet och trots omfattande byggsubventioner fortfarande har ett minskat bostadsbyggande och en fruktansvärd bostadsbrist, med människor som har osäkra kontrakt, är trångbodda, drabbas av hemlöshet eller kanske inte kan tacka ja till jobb eller studieplatser som de erbjuds. Så är det med dagens system, det system som Momodou tycks vilja fortsätta använda. Momodou har inget som helst intresse av att reformera någonting. Momodou är en förkämpe för de människor som redan har lyckats etablera sig på bostadsmarknaden. Momodou må respekteras för att han inte begriper marknadsekonomins mekanismer. Det kan vara så att han inte riktigt förstår hur det kommer sig att en byggherre som står med tomma lägenheter har bestämt sig för att höja hyrorna och ta ut ockerhyror av människor. Han förstår inte hur en marknad fungerar där det finns en balans mellan tillgång och efterfrågan, vilket gör att det också finns lediga lägenheter till låga hyror. 30 MOMODOU (V) replik: Jag kan försäkra dig, , om att jag förstår den grundläggande principen för hur marknadsekonomi fungerar. Skillnaden mellan mig och är att jag inte ser bostaden som vilken vara som helst, som ska säljas och köpas på en marknad. Jag förstår att man som kapitalist vill införa en marknad som bygger på tillgång och efterfrågan. Om det finns en stor efterfrågan men inte tillräcklig tillgång går priserna upp. Det är grundläggande marknadsekonomiska principer. Men detta använder man när det handlar om att köpa bröd, ris eller mjölk. Bostaden är en social rättighet. Både och jag har någonstans att gå hem till . Men jag kan lova att det finns massor av barnfamiljer, fattiga människor, som kommer att sova ute på gatorna . Det är för att och ser bostaden som en vara som kan säljas – ett investeringsobjekt i stället för en social rättighet. Jag har en fråga. nämnde att han inte vill ha en bostadspolitik som finansieras med skattepengar. Det är intressant. Vi subventionerar bostadsrätter, villor och hus som ägs av välbärgade, rika människor, men vi vill inte hjälpa till att finansiera byggandet av hyresrätter. Det är hyckleri! Vi ger skattebetalarnas pengar till rika människor som har råd, men när vi talar om att använda skattebetalarnas pengar för att hjälpa fattiga människor som inte har råd står och alltid vid dörren och stänger och säger nej. Varför det, ? 31 (C) replik: Skattereformen på bostads- och arbetsmarknadspolitikens område är en annan diskussion. Den kommer vi att ta i särskild ordning. Det ingår faktiskt i januariavtalet att vi ska föra den typen av samtal, gärna över blockgränserna men troligtvis inte med som en part i diskussionerna. Men regeringen får väl avgöra hur det blir med den saken. Det är inte detta vi diskuterar här . Det vi diskuterar här är finansieringsförutsättningarna. Momodou utgångspunkt är att staten ska gå in och finansiera. Man kan naturligtvis diskutera beskattningen, men det Momodou diskuterar är införandet av statliga subventioner. Det har inte med beskattningen att göra. Det som är viktigt för hela byggbranschen – det gäller både de allmännyttiga bostadsföretagen, den person som står i begrepp att köpa en bostad och den som är beredd att bygga en ny hyresfastighet – är att det finns en rimlig förutsägbarhet för hur denna investering ska kunna finansieras. Vi pratar inte om statligt kapital utan om privat kapital som ska söka sig till de branscher där det finns möjlighet att få tillbaka de investerade pengarna. Det är så enkelt det fungerar i en marknadsekonomi som den vi har valt att ha i . Rimlig förutsägbarhet innebär att man har en känsla av att detta att man går in i bostadsbranschen och satsar sitt kapital är något som man kommer att kunna få rimlig och långsiktig avkastning på. Det är inga snabba cash det handlar om, utan det handlar om att man ska kunna få en avkastning för att man investerar i bostäder som man som hyresvärd hyr ut till en hyresgäst för en hyra som denne har möjlighet att betala , utan snabba och tvära kast. Detta skapar förutsättningar för den långsiktighet jag efterfrågar. 32 (MP): Jag skulle vilja börja med att yrka bifall till utskottets förslag och därmed avslag på de motioner som har väckts på det här området, om hyresrätt. För är en grundläggande premiss att det för ett hållbart samhällsbyggande behövs en mångfald, en blandning av människor och också när det gäller bostadsutbud och upplåtelseformer. Vi behöver flera olika funktioner i samma område, där bostad, jobb och skola finns runt samma hörn som handel och nöjen och där det är närhet till lättillgängliga vardagsresor med cykel och kollektivtrafik och även till fots. På samma sätt vill vi se en mångfald i bostadsbeståndet, en blandning av hyresrätter, bostadsrätter, ägarlägenheter, radhus och villor. Mångfalden är nyckeln till det hållbara samhället i alla dess olika perspektiv. Det handlar också om kollektiva hyresrätter, generationsboenden, byggemenskaper och gärna nya innovativa lösningar i fråga om olika upplåtelseformer. Vi vill premiera en mångfald, eftersom det minskar risken för bostadssegregation och skapar ett mer levande samhälle. Olika boendeformer bör blandas och finnas tillgängliga i alla områden. Vi menar att det är särskilt viktigt att värna hyresrätten och att det finns en reglering av hyresmarknaden. Att vi har brist på bostäder i är ingenting nytt. Det är inte heller någonting som har uppstått . Det har byggts för lite, även om det har varit ett större byggande . Vi kan även se att det har byggts för lite hyresrätter och att det totalt sett är för få. Enligt det januariavtal som slöts mellan fyra partier – S, C, L och MP – ska hyresmodellen reformeras. Som har sagts i debatten ska fri hyressättning vid nybyggnation införas. Det innebär en skillnad jämfört med dagens system, men jag tycker inte att vi tjänar på att överdriva den skillnaden. Vi har haft presumtionshyror. Med fri hyressättning kommer det att bli förändringar på , för det har varit en stor frihet i hyressättningen i fråga om det som har byggts . Hyran inom bestånden sätts efter en inledande period enligt en tariff grundad på jämförbara objekt med en gradvis anpassning för att uppnå förutsägbarhet eller genom gängse förhandling. Vi ska också låta lägenheternas kvalitet få ett större genomslag i hyressättningen. En kommission ska kartlägga den varierande tillämpningen av lägesfaktorn mellan olika orter och föreslå lämpliga åtgärder i de fall där det konstateras att lägesfaktorn inte är tillräckligt beaktad. Jag tycker att det är positivt att läget får en större betydelse på detta sätt. På flera håll har man lokalt arbetat enligt en sådan modell. Man kan verkligen diskutera rättvisan i att det ska betalas samma summa för likvärdiga lägenheter när en ligger på en attraktiv plats medan en annan inte gör det. Jag, och många med mig, tycker att det är mer rättvist att man betalar mer där fler vill bo. Förhandlingssystemet för befintliga hyresrätter ska också reformeras för att fungera mer effektivt. Vi har bostadsbrist i . En stor grupp människor står helt utanför bostadsmarknaden. För att denna grupp ska kunna komma in på bostadsmarknaden behövs det fler lägenheter med rimliga hyror. Det ska inte krävas en tjock plånbok eller rika föräldrar som gör att man kan köpa en andel i en bostadsrättsförening. Inför valet lanserade en rad bostadspolitiska förslag. I den debatt som vi har är det några saker som jag särskilt vill ta upp. Vi behöver skärpa bostadsförsörjningslagen, så att alla kommuner bidrar till att det finns bostäder för olika grupper. Det kan behövas både morötter och piskor i det arbetet. För att de som står längst ifrån bostadsmarknaden ska komma in på den tror vi att vi behöver utveckla modellen med hyresgarantier, så att fler kan få ett hyreskontrakt. Vi anser att det är betalningsförmåga snarare än inkomstnivå som ska vara utgångspunkt för att människor ska kunna skriva på hyreskontrakt. Man kan också behöva se över bostadsbidraget och olika åtgärder för att nyttja det befintliga bostadsbeståndet bättre. En tanke skulle kunna vara att man gör det möjligt för inneboende att få bostadsbidrag. För att komma till rätta med den bostadsbrist som vi har behöver vi utnyttja det befintliga bostadsbeståndet bättre. Det behöver också byggas många nya bostäder. skulle vilja se ett nytt bostadspolitiskt mål: att det byggs 450 000 nya bostäder till 2025. är det bostadsbestånd som vi har i stort behov av upprustning och renoveringar. Det finns en risk att det blir kostnadsdrivande. Vi måste beakta risken att människor inte har råd att betala för det. Vi behöver ta ett bostadssocialt ansvar i de delarna. Vi befinner oss mitt i vår tids stora samhällsbygge. Vilket samhälle vill vi ha, och vilket samhälle behöver vi bygga för att nå dit? De bostäder vi bygger ska fungera lika bra om 50 och helst . Vi behöver ta hänsyn till klimatförändringar och havsnivåhöjningar och också ha en ökad försörjningstrygghet. Vår tids samhällsbygge handlar inte minst om bostadsbyggandet och om att komma bort från bostadsbristen. Man har pratat om 700 000 nya lägenheter och om att urbaniseringstakten fortskrider. Om människor ska kunna bo där de vill behöver det också byggas. Detta innebär en stor utmaning som vi måste anta för att kunna möta det behov som faktiskt finns. Mångfald är nyckeln till framtidens hållbara samhälle. Det gäller inte minst på bostadsområdet. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 33 MOMODOU (V) replik: Tack så mycket för ditt anförande, ! Jag pratade tidigare med kamraten om varför man väljer att införa just marknadshyror. Han försökte förklara att det gör ont. Jag vill ställa samma fråga till dig, . var under valrörelsen ute och pratade om att man aldrig skulle acceptera marknadshyror. Det gjordes flera undersökningar. Bland annat skickade man frågeställningar till olika kandidater. svar på en fråga som ställde var väldigt tydligt, nämligen att det inte är aktuellt med marknadshyror. Det är inte det som ska förbättra situationen när det gäller den bostadsbrist som vi har i . Ändå står vi här . Jag vill gärna höra hur ni har tänkt, . Varför denna vändning? Hur kommer det sig att plötsligt stöder införandet av marknadshyror? Vad säger ni till alla väljare som ni har lovat att inte göra detta? 34 (MP) replik: följde vi väl alla i landet regeringsbildningsprocessen och de olika turerna. Även om vi kanske inte såg alla 97 presskonferenser tror jag att vi följde detta ganska noga, särskilt vi som sitter i denna kammare. var både och ute och ställde publika krav för att diskutera med Socialdemokraterna och . Det gällde förändringar på arbetsmarknaden såväl som på bostadsmarknaden. Det var väldigt tydligt, och även om inte diskussionerna gick i mål så gjorde de det då vi fick januariavtalet. Alla de 73 punkterna som ingick var fullständigt publika, och Liberalerna hade ju tv-sändning av när de tog ställning. Även kunde följa detta. gjorde det uppenbarligen, för efter att det avtalet godkänts utlyste han sin presskonferens och pratade om ett papper som ingen skulle få se. Där sa han att om den här regeringen genomför det som den faktiskt har sagt att den ska genomföra så kommer man att avsätta regeringen. Man släpper alltså fram en regering, men om regeringen gör det som den har sagt att den ska göra så ska man tydligen rösta bort den. Jag tycker inte riktigt att det går ihop, men kan gärna få svara på hur de har tänkt när det gäller detta. Jag kan också passa på att ställa en motfråga: Vad är det som är rättvist med att man för en lägenhet som ligger centralt inne i betalar samma hyra som för en likadan lägenhet i eller Kroksbäck? Varför ska inte läget på lägenheten få större betydelse än vad det har ? 35 MOMODOU (V) replik: Jag konstaterar att inte svarade på min fråga. Jag upprepar: Under valrörelsen var ni ute och propagerade för att ni aldrig skulle acceptera marknadshyror. Det är det ni har sagt till era väljare: Om vi får ert förtroende och era röster så kommer vi att strida för att marknadshyror inte ska införas. Men när ni får väljarnas förtroende kommer ni hit och ska införa marknadshyror det första ni gör. Varför sviker ni era väljare? Det är frågan. Vi i är väldigt tydliga, och vår partiledare är väldigt tydlig: Inför ni marknadshyror så smäller det. Det menar vi verkligen. Jag vill också passa på medan jag har en minut kvar och säga att det inte bara är marknadshyrorna som är problemet vad gäller . I har Alliansen och gått ihop och beslutat att det ska gå att ombilda hyresrätter till bostadsrätter i vissa Stockholmsförorter. Att Alliansen vill ombilda och sälja ut hyresrätter av ideologiska skäl är väntat, men att går med på det kan man inte förstå! vill sälja ut det som säger att man ska värna, nämligen just hyresrätter. Hur går det ihop egentligen? 36 (MP) replik: Jag tror att det är en ganska tydlig ideologisk skillnad mellan det socialistiska å ena sidan och det gröna, som jag står för. kan inte förstå värdet av blandade områden och att man ombildar i områden där hyresrätten är totalt dominerande. Jag tycker att det är bra att man möjliggör för blandade upplåtelseformer. Det är ingenting som vi har sagt att vi inte skulle göra, och jag tycker att det jag pratade om i mitt anförande är en sund utveckling. Men jag förstår att ni ser på det här på ett helt annat sätt. Ni vill att hyresrätter ska vara för sig i sina områden och villor och bostadsrätter i andra, det vill säga en uppdelad stad vilket är någonting som jag och inte vill ha. Vi vill ha ett blandat samhälle. När det gäller marknadshyror är det inte någonting som vi har motsatt oss eller pratat om i valrörelsen på samma sätt som Socialdemokraterna och . Men det har heller inte stått först på åtgärdslistan. Det är inte vi som har drivit fram de här förslagen. Men vi står bakom det, och det är definitivt inte det sämsta förslaget. Det finns andra delar som jag tycker är svårare, men det är inte heller det förslag som jag skulle säga ger de allra största förbättringarna. Skillnaderna jämfört med dagens system är väldigt små och gäller främst med dess väldigt annorlunda bostadsmarknad jämfört med resten av landet. Skillnaden mot dagens presumtionshyressystem kommer att vara väldigt marginell i största delen av landet. Jag tycker inte att det här är någonting som är svårt att försvara, framför allt inte när det gäller att möjliggöra för blandade upplåtelseformer i olika delar. Det är någonting som vi borde se mer av. 37 (KD) replik: Först vill jag säga att jag tycker att det är bra att efter moget övervägande har sett värdet av marknadshyror och att man kommer att strida för att det ska genomföras. Jag tror att det kommer att gynna bostadsmarknaden i längden, precis som sa. Kortsiktigt tror jag inte att det gör så stor skillnad, men i längden gör det det. sa också i sitt anförande att man vill ha ett nytt bostadspolitiskt mål om 450 000 nya bostäder till 2025. Min första fråga är givetvis om jag uppfattade det rätt. Om jag uppfattade det rätt är min fråga, eftersom man har suttit i regeringen och haft bostadsministerposten , vad det i så fall är som har hindrat från att ha ett sådant mål . När man har bostadsministerposten är man ju ytterst ansvarig för bostadspolitik, och då borde man också ha ett visst inflytande över hur denna hanteras. För att uppnå en bostadsmarknad som fungerar behövs inte bara nyproduktion utan även en rörlighet på bostadsmarknaden. I en interpellationsdebatt med den bostadsminister vi har fanns inget intresse att öka rörligheten på bostadsmarknaden genom en minskning av de kreditrestriktioner som finns mot vanliga medborgare, och då är min fråga: Har ledamoten samma uppfattning som bostadsministern, eller kan man tänka sig att öka rörligheten på bostadsmarknaden genom att lätta på kreditrestriktionerna för vanliga medborgare? 38 (MP) replik: Det var många frågor på samma gång från , men i ett ämne som engagerar är det väl naturligt. Marknadshyror ingår i avtalet. För vår del anser vi – och det hoppas jag att också ett parti som gör – att man måste kombinera en sådan här förändring med sociala åtgärder. Även om det inte på kort sikt blir stora förändringar vill vi inte heller framöver se att människor inte har råd att bo, och vi behöver stödja grupper som inte har det av olika skäl. Det kan bero på att man är äldre, har blivit sjuk eller annat. Det måste finnas ett socialt ansvar, och när vi gör den här typen av förändringar blir det ännu viktigare. har haft bostadsministerposten , och vi kan ju se att det har varit väldigt många reformer. Byggtakten har varit betydligt högre än vad den var tidigare. Men som jag också har sagt: Vi är inte på något sätt klara, utan nivån behöver fortsätta att vara hög. Vi löser heller inte bostadsbristen enbart genom att bygga nytt. Det behövs en större rörlighet på bostadsmarknaden, och vi behöver nyttja hela det bestånd som faktiskt finns. I det sammanhanget är den förändring som gjordes av fastighetsskatten intressant. Det har ju rapporterats om att man i en stor del av landets kommuner nu betalar högre fastighetsskatt än vad man gjorde tidigare, medan den i storstadsregionerna där det är väldigt trångt har sjunkit drastiskt. Detta innebär en sämre fördelning mellan olika delar av landet som är väldigt olycklig. Vi kommer alltså att behöva se över rörligheten i många delar, inte minst skattemässigt. 39 (KD) replik: Jag fick inte svar på om det var 450 000 bostäder till 2025, men jag uppfattade att det är detta som är det bostadspolitiska målet. Jag håller med om att marknadshyror givetvis måste kombineras med socialt ansvar. Det är ju därför föreslår att vi ska ha en offentlig hyresstatistik där man faktiskt kan kontrollera vad en rimlig hyra är. Kommunerna ska ta ett socialt ansvar för att människor har tak över huvudet på ett eller annat sätt. Vi är inte oeniga i den frågan.