prot · H60977 · 2019-04-11 00:00:00 — Jag tackar ledamoten för frågan. Jag vill börja med att säga att är och ska vara en ledande forskningsnation. Vi ska och kan ge långsiktiga förutsättningar för forskning. Vi är det land i EU, för att inte säga världen, som i relation till vår bnp ger mest till forskning och innovation. Detta ska vi fortsätta att göra. Det stämmer att fick ta av sitt anslag i vårändringsbudgeten till att bidra till att finansiera exempelvis den massiva neddragning som och gjorde när det gäller miljö- och klimatbudgeten. Där försvann 2 miljarder. Det har regeringen gett tillbaka. Vi har också gett tillbaka en satsning på skolan, där vi nu kan gå fram med en rejäl satsning på lärarassistenter så att våra lärare får hjälp och stöd i skolan att få vara just lärare och så att våra elever får lära sig mer och ha med sig goda kunskaper . 81 (M): Det är lite intressant att jag får höra att de som vi hade satsat på klimatforskning valde regeringen att prioritera bort. En annan fråga som gäller vikten av forskning handlar om att vi också får lärare på plats. Här säger regeringen att man vill fördröja utbyggnaden av bland annat lärarutbildningsplatser. Det handlar bland annat om kompletterande utbildning för akademiker. Här vet vi att det finns ett stort söktryck. Stämmer det att inte heller dessa utbildningar kommer att komma till stånd, och hur har regeringen i så fall resonerat med tanke på lärarbristen? 82 Statsrådet (S): Jag tycker att det är viktigt att vi håller lite ordning och reda på vad det är vi påstår och vad vi tar oss an för framtiden. Vi kan ändå konstatera att vi kommer att lägga mer på att bygga ut den högre utbildningen . Det är ungefär 1 000 helårsstudenter. Det är klart att en hel del av dem kommer att vara lärarstudenter. Det är vårt besked för framtiden. Vi kommer att fortsätta bygga ut . 83 (SD): gjorde ca 67 000 personer högskoleprovet. Ett av momenten är läsförståelse, där texterna handlar om skolan och demokratin. I detta fall var de skrivna av , som är en aktiv vänsterpartist. Mot slutet av texten ger Hellmark en känga till just och benämner oss som högerextrema och hänvisar till järnrörsskrammel. Hellmark får såklart skriva om vad han vill. Men det uppstår ett problem när UHR som oberoende myndighet använder en politiskt vinklad text som underlag för ett prov som görs av tusentals svenskar. Det är helt uppenbart att UHR med en sådan text tar partipolitisk ställning. Som myndighet har man ett stort ansvar och ska i alla lägen vara opolitisk. Min fråga går därför till statsrådet . Hur avser statsrådet att agera för att säkerställa att myndigheter inte utnyttjar sin ställning på ett felaktigt sätt och att en liknande situation inte uppstår igen? 84 Statsrådet (S): Jag tackar ledamoten för frågan. Detta är en fråga som måste ställas till och besvaras av ansvarig myndighet. Det får bli mitt svar på denna fråga. Jag litar på att våra myndigheter tar ansvar för det som de har ansvar för och vet vad de gör. 85 (SD): Ett enskilt ärende hade kanske det prov i varit, där gymnasieelever fick svara på frågan vilka åtgärder som ska vidtas för att förhindra de nationalistiska utveckling. Det är om möjligt en ännu mer problematisk frågeställning. Men jag kan tycka att högskoleprovet ändå är en nationell angelägenhet, och jag anser att statsrådet trots allt är svaret skyldig när det gäller hur en myndighet rent generellt ska verka för ett partipolitiskt oberoende och för ett upprätthållande av demokratin. 86 Statsrådet (S): Jag vidhåller att detta är myndigheternas ansvar, och jag förutsätter att myndigheterna tar detta ansvar. bedömning av vargpopulationens storlek 87 KOPPARKLINT (M): Det har funnits tillräckligt med kunskap för att fatta tydliga politiska beslut när det gäller vargen. Men det som vi ser är fri utveckling utan politisk styrning. Art- och habitatdirektivet, liksom riksdagsbeslut, ger utrymme för en halvering av dagens vargstam, både i och i . Många tror också att antalet 170–270 är en ram för hur många vargindivider som vi ska ha. Men i själva verket är det detta antal som angavs till för att lägga ett referensvärde inom detta. Eftersom minsta livskraftiga stam är 100 hade redan 170 varit en bra bit över den vetenskapligt framtagna siffran. Min fråga till statsrådet är därför: Varför har regeringen tillåtit att själva får avgöra antalet vargar? 88 Miljö- och klimatminister (MP): Jag tackar Kopparklint för frågan. Det är som har ansvaret att sköta rapporteringen som vi enligt art- och habitatdirektivet ska göra . Det är mycket viktigt att denna rapportering sker på strikt vetenskaplig grund. Den ram som har satt 2013 på 170–270 individer har överlämnats till vår myndighet. Där har man slagit fast att för att en gynnsam bevarandestatus ska gälla enligt art- och habitatdirektivet får inte 270 individer underskridas. Den svenska populationen har haft en högre grad av inavel än vad som anses acceptabelt. Därför har man också slagit fast att vi behöver invandrade vargar från för att behålla en gynnsam bevarandestatus. 89 (SD): Den viktigaste åtgärden i regeringens budget är tydligen att kraftigt öka anslagen till Klimatklivet. har granskat Klimatklivet, och det är ingen munter läsning för oss som gillar effektiv klimatpolitik som gör skillnad eller för den delen hushållning med skattebetalarnas pengar. I granskning av Klimatklivet kan man läsa att Klimatklivet inte är korrekt beräknat, att det inte genererar kostnadseffektiva åtgärder för att uppnå miljömålen, att marginalkostnaderna är betydligt högre än enligt statistik, att kostnaderna också är högre än vad som krävs för att nå klimatmålet 2030 enligt Miljömålsberedningen och att det inte är en del av en kostnadseffektiv styrmedelskombination för att nå det svenska klimatmålet 2030. Min fråga till statsrådet är därför: Varför är det en bra idé att lägga ännu mer pengar på ineffektiv miljöpolitik som inte räddar klimatet? 90 Miljö- och klimatminister (MP): Jag tackar för frågan. Miljöpolitik och klimatpolitik handlar också väldigt mycket om att finna acceptans. Det är alltså inte bara fråga om vad som är den mest effektiva metoden. har pekat på vad som är den mest effektiva metoden för att minska utsläppen. Det är att kraftigt höja koldioxidskatterna, det vill säga bensin- och dieselskatten. Den som här i talarstolen efterlyser den mest effektiva klimatpolitiken bör därför också vara beredd att ta beslut om att kraftigt höja koldioxidskatterna. I annat fall får man även jobba med morot för en omställning för hela landet. Det är precis det som Klimatklivet används till, alltså till att delfinansiera additionella klimatinvesteringar runt om i hela landet för kommuner, för företag och även för föreningar och andra. Klimatklivet möjliggör just en omställning till laddinfrastruktur och annat i hela landet. Automatiserad positionering vid larmsamtal 91 (S): Min fråga går till inrikesminister . Vid en nödsituation är det viktigt att polis, räddningstjänst och ambulans snabbt kan vara på plats för att påbörja en hjälpinsats. SOS Alarm har ett trubbigt verktyg och begränsade möjligheter att exakt lokalisera människor som inte själva kan uppge var de befinner sig. Det finns ett nytt system som kallas AML, där man kan få en automatisk gps-positionering. För mig är det självklart att denna ska kunna användas. verkar det vara ett oklart rättsläge i avseende denna kommunikation och integritet som gör att en ny lagstiftning kan behövas. Min fråga till statsrådet lyder därför: Hur ser ministern på den fortsatta utvecklingen av automatiserad positionering när man ringer 112? 92 Statsrådet (S): Jag tackar för en väldigt viktig fråga. Vi vet att räddningsinsatser verkligen räddar liv och minskar lidande om de görs snabbt. Vi måste därför titta på allt som vi kan göra för att SOS-alarmeringen ska funka så smart som möjligt. Den absoluta majoriteten av samtalen in till SOS Alarm kommer via smarta telefoner. Då borde ny teknik möjliggöra att man direkt ser varifrån telefonsamtalet kommer och kan positionera detta exakt. Jag har talat med SOS Alarm och förstått att bolaget arbetar med att möjliggöra positionering . Skulle det visa sig finnas någon regel eller lag som behöver ändras för att göra detta möjligt är jag fullt beredd att gå vidare med det, men som det ser ut nu jobbar SOS Alarm med att få detta på plats . Det tycker jag verkar väldigt bra. 93 (KD): Min fråga går till minister . saknar ju en immunitetslag för konst, till skillnad från de flesta andra länder. När man tar hit konst från ett annat land för att visa den är det därmed inte säkert att man får med sig konsten tillbaka igen, utan den blir kvar här om någon gör anspråk på något av konstverken. Jag har talat med bland annat om detta, och de ser det som ett problem. Det finns exempel på rysk konst som skulle ha visats i , men man vågade inte eftersom man inte visste om man fick ta med sig konsten tillbaka till . Detta har legat på departementet ett tag, och det hände inte så mycket under förra mandatperioden. Jag undrar därför: Vad avser ministern att göra för att immunitetslagen ska kunna komma på plats? 94 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag tackar för frågan. Detta är viktigt. När konst utlånas till oss och vi har möjlighet att visa klenoder och vacker konst från hela världen ska det ske på trygga villkor så att konsten har möjlighet att återbördas dit där den lånades ut ifrån. Precis som beskriver är detta en fråga som man tittar på inom departementet, och det är det besked jag kan ge . Åtgärder för att motverka avhopp från lärarutbildningen 95 (M): Regeringen är pigg på att prata om att antalet antagna till lärarutbildningen har ökat . Det är bra. Vad man däremot inte talar om är att antalet som faktiskt tar examen från lärarutbildningen minskar samt att antalet avhopp från utbildningen är skyhögt. Att öka antalet platser på lärarutbildningen är inte lösningen på lärarbristen, utan mer måste till. Det finns ett statistiskt samband mellan avhopp och gymnasiebetyg. Studenter som är antagna till lärarutbildningen med låga gymnasiebetyg hoppar av i större utsträckning. Att öka antalet platser på lärarutbildningen är alltså inte lösningen. Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att höja kvaliteten i och minska antalet avhopp från lärarutbildningen. 96 Statsrådet (S): Jag tackar ledamoten för frågan. Det är klart att vi ska se till att vi har en lärarutbildning som levererar och examinerar riktigt duktiga lärare, för det behöver svensk skola. Detta är något som är utpekat i vårt nya mittensamarbete mellan Socialdemokraterna, , och det kommer vi att leverera på. Vi ska se till att kraven och kvaliteten höjs. Vi ska stärka metodiken, och praktik och teori ska föras närmare varandra. Man ska kunna studera och jobba , och det ska skapas fler vägar in i läraryrket. Detta är ett arbete som vi har satt igång, och vi kommer att återkomma till kammaren med kloka och bra förslag på hur vi ska ta oss an en förbättrad lärarutbildning. Dock är jag övertygad om att det i de 100 miljoner mer som vi lägger på högre utbildning jämfört med finns viktiga utbildningsmöjligheter för våra lärare, som vi ska vara rädda om. Löneskillnaden mellan högutbildade kvinnor och män 97 (S): Även jag vill ställa min fråga till . Enligt en studie som har kommit har kvinnor generellt högre utbildning än män men lägre inkomst. I just denna studie har man tittat på personer födda , alltså ganska unga människor, och det visar sig att av kvinnorna och av männen har högre utbildning, det vill säga på eftergymnasial nivå. Men när man tittar på samma grupp vad gäller inkomst visar det sig att kvinnor har 248 000 och männen 341 000 i genomsnitt. Detta tycker jag är ett allvarligt jämställdhetsproblem. Det gör både att kvinnor har svårt att försörja sig, trots hög utbildning, och att vi inte tar till vara kvinnors kompetens. Vad kan regeringen göra för att försöka vända den här utvecklingen? 98 Statsrådet (S): Jag tackar ledamoten för frågan. Detta visar helt enkelt att jämställdhetsarbetet inte är avslutat och att vi har mer kvar att göra. Vi har utbildat fler kvinnor än män på våra högskolor och universitet, och när vi tittar på det ser vi ändå att alltför få kvinnor går vidare och blir professorer. Tittar vi på arbetsmarknaden ser vi att kvinnor har lägre lön. Jag är övertygad om att regeringen behöver fortsätta att jobba med jämställdhetsintegrering, och det har vi sagt att vi ska göra. Det är ett sätt att inte låta jämställdhetsfrågan bli någonting vid sidan av utan någonting vi aktivt ska jobba med , på alla områden. När det gäller akademin och det jag är ansvarig för – de lärosäten vi har – tror jag också att vi behöver titta på sådant som anställningsvillkor och anställningstrygghet. Vi kan bidra till att förbättra inte minst de delarna, och vi kan ha ett fortsatt starkt engagemang i högre utbildning och forskning. Statsbidrag för att hantera vattenbrist och torka 99 (M): Min fråga går till klimat- och miljöministern. I är grundvattennivån långt under det normala , vilket kan leda till stora problem inte minst ute på öarna i vår skärgård. kan kommuner som har vidtagit eller avser att vidta åtgärder för att förebygga naturolyckor i bebyggda områden söka bidrag för åtgärderna. Naturolyckor avser i det här sammanhanget skred, ras eller översvämning, men det innefattar inte åtgärder för att hantera vattenbrist eller torka. Efter förra årets torka undrar jag om statsrådet och regeringen kan tänka sig att utöka ändamålsparagrafen till att även inkludera åtgärder för att hantera vattenbrist och torka. 100 Miljö- och klimatminister (MP): Tack för att du tar upp ett väldigt viktigt ämne, ! Torkan och den oväntat långa värmeperiod som vi hade har lett till låga vattennivåer i våra större magasin runt om i hela landet. Inte ens nu har de fyllts på. Regeringen avsatte i vårändringsbudgeten för arbete med att restaurera våtmarker, vilket är naturens eget sätt att magasinera och rena regnvatten samt behålla vatten i marken. Vi har även anpassningsstrategin och särskilda budgetanslag för att skredssäkra , som ju är en viktig vattenförsörjare för hela . Ett nytt tekniskt universitet i 101 (S): Kompetensförsörjningen är en av våra arbetsgivares absolut största nötter att knäcka. Både näringslivet och offentlig sektor skriker efter högutbildad personal. Regeringen har gjort mycket för att öka antalet utbildningsplatser på olika nivåer, men det behövs fler utbildningsplatser för att alla unga – till exempel de tre praoelever från som sitter på läktaren – ska kunna utbilda sig och för att arbetsgivarna ska kunna hitta den kompetens de söker. Det var glädjande att statsministern meddelade att behöver ett nytt tekniskt universitet. Det håller jag verkligen med om, och jag hoppas att det kommer att hamna i . Där har vi , som är utmärkt bland annat när det gäller samverkan med både näringsliv och offentlig sektor och har internationellt erkänd forskning på hög nivå. Min fråga går till statsrådet . Vilka är statsrådets planer för att ett nytt tekniskt universitet ska kunna se dagens ljus i ? 102 Statsrådet (S): Tack, ledamoten, för frågan! Vi är helt överens: Ska vara en ledande kunskapsnation och ett av världens främsta forskningsländer måste vi fortsätta att utveckla vår högre utbildning och vår forskning. I ett modernt kunskapssamhälle har det ju också förts en diskussion om huruvida vi är i behov av ett nytt tekniskt universitet. Här har nämnts, inte minst av statsministern själv under den förra mandatperioden. Det är ju ingen hemlighet att vi socialdemokrater tycker att detta skulle vara viktigt och riktigt, men vi måste vara väldigt noga med att säga att detta kräver fortsatta investeringar i svensk forskning och utbildning. Att inrätta ett universitet är också något som hela regeringen i så fall måste återkomma om i organiserad form, exempelvis när vi presenterar en ny forskningspolitik. Men det är alltså någonting som hela regeringen i så fall måste återkomma om. 103 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna både statsråd och ledamöter om att vi inte duar i talarstolen utan tilltalar varandra med för- och efternamn. Detta gäller också en generell kommentar under frågestunder. Frågestunden var härmed avslutad. § 9 (forts. från § 7) Våldsbrott och brottsoffer (forts. JuU14) 104 (C): Jag tänker ta tillfället i akt att tala om någonting som många andra i utskottet har talat om under denna debatt. Det är någonting som vi inte borde behöva tala om och som borde höra hemma på samhällets soptipp, långt bort och långt ned: våld i nära relationer och våld mot kvinnor. kom det in över 13 000 polisanmälningar om våld mot kvinnor, vilket är en ökning jämfört med året innan. Var fjärde kvinna utsätts för våld i nära relationer, och vart sjunde barn berörs – det vill säga blir slaget eller ser sin mamma misshandlas – enligt kriminologen . Det värsta av allt är att ungefär 20 – jag tror att den senaste siffran är 22 – kvinnor dör på grund av detta, och det kanske inte ens är vid själva misshandelstillfället utan . Jag tror att vi alla är lika berörda av dokumentären om . När man lyssnar på omständigheterna i det fallet undrar man ju varför gärningsmannen inte sitter bakom lås och bom enbart beroende på de hot som han har uttalat mot . Av detta skäl är det många med mig som har motionerat om en lex . När detta händer – när kvinnor dödas – och man utreder det har det visat sig bakåt i tiden att dessa kvinnor faktiskt på något sätt har bett om hjälp. De har signalerat att de lever under detta förtryck. Ändå har samhället inte lyckats, och kvinnorna har mist livet. handlar om en obligatorisk samverkan mellan myndigheter för att förhindra detta och om att man ska tillsätta en . Även jag har alltså motionerat om detta. Förvisso yrkas avslag på motionen, och jag köper det eftersom detta delvis har genomförts. Jag är mycket nöjd med att regeringen har lyssnat på kritiken och faktiskt delvis har infört en sådan här lagstiftning. Grunden för detta redogjordes i betänkandet Att bryta ett våldsamt beteende – återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld. I detta betänkande föreslogs att en ny sekretessbrytande regel ska införas för att förebygga allvarlig brottslighet mot person. Till exempel skulle och hälso- och sjukvården genom denna bestämmelse ha möjlighet att lämna uppgifter om enskilda personer till polisen. Men i utredningen stod också att det inte skulle vara någon skyldighet utan att trots allt i enskilda fall skulle kunna välja om man var redo att lämna ut uppgifter. Detta är ju helt galet, fru talman. Men i den nya lag som började gälla – lagen om utredningar för att förebygga vissa skador och dödsfall – kan jag dock utläsa att man har infört en ny bestämmelse om tystnadsplikt. Det föreslås att regleringen av denna tystnadsplikt ändras så att sekretessen med oförändrat skaderekvisit följer uppgiften. Jag utgår från att detta från och med nu gäller och att alla myndigheter – , hälso- och sjukvården och kanske skolan och andra myndigheter – ska samverka i utredningar av fall som gäller misshandel och våld mot kvinnor. Som sagt: Det är bra att lagskärpningen för myndigheters samverkan har stadgats. Men i det förslag som gäller finns en sak som är väldigt märklig. Det gäller nämligen endast brott som förväntas ge straff . Detta tycker jag låter helt galet, fru talman. Det innebär att om en man misshandlar en kvinna utreds det enligt den nya lagen inte med tvingande samverkan och uppgiftslämnande myndigheter emellan om straffet förväntas bli . Detta innebär ju att en kvinna fortfarande kan mista livet nästa gång personen misshandlar någon, vilket man kanske hade kunnat undvika om man hade vetat om att denna person faktiskt var så våldsam och så farlig för sin omgivning. Den nya lagen handlar om att myndigheter ska samverka och om att myndigheter ska lämna uppgifter i målet som annars är sekretessbelagda. Detta ska naturligtvis gälla om inte alla brott så i alla fall de brott som får en förväntad straffpåföljd . På detta sätt omfattar man också brott med titeln grov kvinnofridskränkning och olaga tvång. Det finns oändligt mycket mer att säga om detta, men det här är en detalj. Trots att det har tagits steg mot att bättre bemöta män som misshandlar kvinnor finns det kvar att göra. Jag är glad att regeringen har tagit dessa steg, men vi kommer att bevaka och jobba för att lagstiftningen blir än säkrare. Med detta yrkar jag likt min kollega bifall till reservation 33. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) Ett EU som skyddar: ett initiativ för att utsträcka Europeiska åklagarmyndighetens befogenheter till att även omfatta gräns-överskridande terroristbrott § 10 Ett EU som skyddar: ett initiativ för att utsträcka Europeiska åklagarmyndighetens befogenheter till att även omfatta gränsöverskridande terroristbrott Ett EU som skyddar: ett initiativ för att utsträcka Europeiska åklagarmyndighetens befogenheter till att även omfatta gränsöverskridande terroristbrott (COM(2018) 641) 105 (M): har stått upp för Europasamarbetet . Vi tog striden för att skulle ansöka om medlemskap och för att hör hemma i . Vi tror på internationellt samarbete. Genom samarbete och handel uppnås fred, säkerhet och demokrati. I historieböckerna kan vi läsa om hur det har gått för när länder har gjort det motsatta – när samarbete bytts mot konflikt, när handel bytts mot murar, när säkerhet bytts mot förföljelse och när demokrati bytts mot förtryck. Ett sådant vill jag inte se igen, och för det har vi alla ett ansvar. pågår en befogad debatt om vad Europeiska unionen ska vara för något. Vad som startade som ett fredsprojekt håller på att expandera till en alltför stor överstatlig koloss där federalistiska och socialistiska krafter gör gemensam sak i att försöka expandera EU:s inflytande. Ett sådant Europeiska unionen vill jag och inte se. Medan federalisterna och socialisterna lägger kraft på en social pelare ser vi en växande, gränsöverskridande problematik där EU kan bidra med effektiva lösningar i stället för med klåfingrighet. Vissa typer av gränsöverskridande brottslighet kräver ett djupare samarbete, till exempel internationell terrorism. Därför välkomnar att kommissionen tagit initiativ till att befogenheterna för den europeiska åklagarmyndigheten, Eppo, även ska omfatta internationell terrorism. vill att ska ta en mer aktiv roll för att återupprätta säkerheten och tryggheten i , och vi vill därför att ska delta i det europeiska åklagarsamarbetet. Jag yrkar därför bifall till reservation 1. 106 (SD): Ett EU som skyddar: ett initiativ för att utsträcka Europeiska åklagarmyndighetens befogenheter till att även omfatta gräns-överskridande terroristbrott är i grunden väldigt positivt inställda till ett samarbete inom EU mellan självständiga stater och självständiga myndigheter för att bekämpa internationella och gränsöverskridande problem. När det gäller den europeiska åklagarmyndigheten har vi haft en ganska bred samsyn i riksdag om att en gemensam och överstatlig åklagarmyndighet strider mot subsidiaritetsprincipen. Det är en linje som vi vidhåller även vid det här arbetet när det gäller gränsöverskridande terrorism. Vi tror att vägen framåt inte är att splittra den inarbetade kompetens som finns i de nationella myndigheterna, frånsäga sig ett ansvar från sida och lägga hoppet till någon form av gemensam överstatlig instans. Vi tror att vägen framåt för att bekämpa gränsöverskridande terrorism är att vi stärker våra nationella myndigheter och ökar samarbetet genom de samarbetsformer och samarbetsorgan som finns . Det är vägen framåt. Att ingå i en överstatlig åklagarmyndighet riskerar att göra det mer otydligt vem som bär ansvaret för vilken fråga, och det riskerar att reducera den inarbetade kompetens som finns i våra nationella myndigheter.