prot · H60974 · 2019-04-05 00:00:00 — När det kommer till frågan om våld och hot i skolan finns det redan lagstiftning som handlar om att ingen människa i vårt samhälle får utsätta en annan människa för våld och hot. Om inte den lagstiftningen följs är det inte bara regeländringar som kommer att leda till att lösa det, utan vi måste då se till som riksdag, lagstiftande organ, att lagstiftningen följs. Jag ensam kan inte ansvara för den delen, vilket påstods här tidigare. 43 (KD) replik: Ledamoten anger att vi inte har ett ökande problem. Det är lite konstigt att man då i tidningarna läser att anmälningarna om hot och våld mot lärare ökar. Menar ledamoten att det är en falsk bild som ges från bland annat ? Och är den trend som vi har gällande ökade anmälningar fiktiv? 44 (V) replik: Aktuell debatt om hot och våld mot lärare och rektorer Jag har inte i mina anföranden sagt att den här problematiken inte finns eller att den inte har ökat. Det jag har sagt är att jag tycker att det är fel att måla upp en bild av att hela skolan står i totalt kaos, för det är ingen som gynnas av det – varken vårt samhälle som sådant eller skolan och skolväsendet. Jag menar att det här är ett stort problem men också att vi måste gå tillbaka till grundproblematiken och lösa den. Det handlar om segregation, allt större klyftor, sexism, rasism och en rad andra problem som vi måste få bukt med. 45 (KD) replik: Ledamoten säger att vi ska hålla oss till ämnet men ger sig själv ut i en betraktelse över hela samhället. Det vore intressant att i det sista inlägget höra vad ledamoten vill göra i skolan. Vill ledamoten ha skärpta regler, en större kontakt med föräldrarna och en värdegrundsdiskussion där vi definierar ansvar både för skolan och för familjen? 46 (V) replik: frågade mig vilka åtgärder jag vill se i skolan. Jag har sagt det redan, exempelvis när det kommer till att rektorer ska få chansen och tiden att få vara de pedagogiska ledare som de är utbildade till att vara. Jag vill se tydligare förhållningsregler när det gäller frågan om hot, våld, rasism, sexism och homofobi. Jag vill också se till att stifta lagar som skrotar de nuvarande segregerande skolvalssystemen och ger lärarna mer makt och resurser att kunna förverkliga det som de är där för att göra, nämligen ge alla elever den kunskap som de har rätt till. 47 (L) replik: fortsätter med sådana här verklighetsfrånvända inlägg. Det är inte Liberalerna som har hittat på att våldet och hoten mot lärarna har ökat eller fördubblats. Det är inte Liberalerna som i enkät till eleverna har framfört att det är mer oordning, att det är allvarliga ordningsproblem och att de gärna vill ha tydligare rutiner och lärare som direkt säger till när de gör något fel. Vilka slutsatser drar av att eleverna efterfrågar tydligare riktlinjer? 48 (V) replik: Jag drar slutsatsen att vi behöver tydligare riktlinjer, men jag drar också slutsatsen att Liberalerna kommer med populistiska förslag för att det går ganska dåligt för dem i opinionen just . Vi är här för att ta ansvar för hela vårt samhälle. Vi är här för att stifta lagar och göra det med största ansvar. Det är inte ansvarsfullt att komma med förslag som inte leder till några som helst förbättringar i den svenska skolan och att måla upp bilden av att hela den svenska skolan står i totalt kaos. 49 (L) replik: Aktuell debatt om hot och våld mot lärare och rektorer Jag har inte ans använt ordet kaos i mina inlägg, utan det är som gillar sådana ideologiska slagord. Vi uppmärksammar de konkreta problemen. Det finns ingen respekt längre för lärare. Det finns ingen respekt längre från föräldrarna gentemot skolans personal. Det är därför vi har hamnat i den här situationen, och det är därför pendeln har slagit över och lärare inte vågar ingripa. Varför vill inte erkänna det här problemet? 50 (V) replik: Uppenbarligen finns det ingen respekt i den här kammaren heller när det gäller att lyssna på sina meningsmotståndare när de talar. I det här fallet måste jag säga att jag är på lärarnas sida, och jag är på elevernas sida. Jag tycker också att saker och ting behöver förändras i den svenska skolan. Jag tycker till exempel att lärarna behöver bli fler, och jag tycker att de behöver få mer befogenheter och resurser för att kunna göra de insatser som behövs. Jag vill också, i alla lägen, oavsett om det rör skolan eller övriga samhället, att rättsväsendet ska sköta sitt så att det inte ska gå så här långt. 51 (KD): I mitt tidigare anförande angav jag vad vi kristdemokrater ser som basen för att komma till rätta med problemen: en tydlig värdegrund definierad av ordningsregler som följs upp med en tydlig koppling till familjen. Men det behövs fler åtgärder. Flera har nämnts här. Och vi är eniga om att göra satsningar. Men jag ser att det behövs ett ökat skydd för lärare, liknande det tänk som finns i . Viktiga samhällsinstitutioner ska inte behöva riskera att utsättas för våld. Vi behöver också samordna samhällets resurser än mer. Samarbete mellan skola, socialtjänst och polis behöver utvecklas och effektiviseras. Om det finns hinder för den samordningen bör vi som politiker fatta nödvändiga politiska beslut. I den budget som gäller nu har vi med en ökad satsning på vård. Det är viktigt att också bygga ut elevhälsan och kapa köerna till BUP. Den ungdom som inte mår bra hamnar nämligen lätt i konfrontation. Vi måste också se över en utökad möjlighet att snabbare flytta på elever som begår brott. En trygg uppväxt ger trygga barn. Vi behöver även stödja föräldraskapet. Det är också viktigt att ta till vara resurser hos polisen. Fler poliser ger förutsättningar för att komma till rätta med de problem vi har i samhället . Allt fler tar till våld, och gränsen för att använda vapen sänks. Gärningsmännen är yngre. Polisen bör få i uppdrag att ytterligare informera och skapa kontakt för att förebygga, inte bara ingripa när brotten sker. För att lyckas med det här behövs en politik med ett helhetsperspektiv på barn och ungdomar. Det behövs en stödjande familjepolitik, en bra skola, satsningar på ungas uppväxtmiljö, ett grundligt brottsförebyggande arbete och en offensiv kriminalpolitik. Det är allas vårt ansvar att skapa en lugnare situation i skolan. Låt oss samverka. 52 (L): Aktuell debatt om hot och våld mot lärare och rektorer Liberalerna säger oftast, med all rätt, att vi sätter skolan främst. Det finns inget viktigare yrke i än läraryrket. Därför är vi besjälade av skol- och utbildningspolitiken. Det är det som leder ett bra samhälle och en utveckling . Det är därför vi är angelägna om att situationen i svensk skola ska bli bättre. Det stämmer att många elever trivs bra i våra skolor. Det visar Skolinspektionens enkäter. Vi ser till och med en positiv utveckling när det gäller skolresultat. Det måste man också säga. Men det är många obehöriga som lämnar , och det är många som lämnar gymnasiet utan grundläggande behörighet till högskolan eller en färdig yrkesutbildning. Det är ordningsproblemen som är svensk skolas stora bekymmer just . Det är och borde vara vår huvudvärk. Det handlar om skolledare som inte alltid stöttar sina lärare, en lärarkår som inte vågar ingripa och som ibland motarbetas, ibland av politiker, ibland av rektorer eller av våra egna skolmyndigheter som statliga Skolinspektionen eller Barn- och elevombudet. Det är ingenting som vi har hittat på. Vi har uppmärksammat den här frågan . har jag personligen lyft upp frågan om studiero och trygghet och efterfrågat konkreta åtgärder. Det handlar inte bara om mer resurser och fler lärarassistenter – även om vi gjorde upp med regeringen om ett förslag på en halv miljard. Det handlar också om ordningsproblemen och föräldraansvaret. Det är föräldrarnas och elevernas syn på bildning, skolan och lärarnas roll som är problemet. Jag hoppas innerligt att den här debatten om hot och våld mot lärare visar att vi har ett problem och att vi måste lösa det. Det handlar i grunden om att återupprätta läraryrkets status och respekten för lärare. 53 (SD) replik: Jag vill tacka för initiativet till den här debatten. Jag kan konstatera att vi är överens om det mesta, nästan allt som har sagts. Jag vill ställa en fråga till . Ni hade makten över skolan. verkade ni kraftfullt för att upprätthålla massinvandringspolitiken. Är villig att erkänna att massinvandringspolitiken har haft starkt negativa effekter på just ordningen i skolan? 54 (L) replik: Jag kommer ihåg när jag och satt i alliansgruppen, då han var företrädare för och inte tyckte att det var något problem med den förda Reinfeldtlinjen. Jag misstänker att vi var överens om de frågorna. Du protesterade i alla fall inte, . Förminska inte ordningsproblemen i skolan. Det spelar ingen roll vilken ort man besöker, om det är en friskola eller skola, i ett utanförskapsområde eller i innerstad. Ordningsproblemen finns överallt. Det borde vara kärnan när man ska angripa problemet. 55 (SD) replik: Aktuell debatt om hot och våld mot lärare och rektorer Jag håller med. Visst är det så. kan vi gå till de kommuner som har fått en stor ström av just invandrare , och där vi har stora problem. får gärna komma till mig i och besöka skolor för att se hur det ser ut. Vi kan åka till och till . Det finns också skolor här i som har stora problem. Frågan kvarstår: Är villig att erkänna att massinvandringspolitiken har haft starkt negativ påverkan när det gäller att upprätthålla ordning i våra skolor? 56 (L) replik: Jag tycker att vi har stora integrationsproblem. Är det något parti som har lyft upp det här innan ens kom in i riksdag är det dåvarande liberalerna. Tyvärr fick vi inte stöd för många av våra skärpta krav på nyanlända när det gäller språktest för medborgarskap eller ordning och reda i mottagandet. Man får dock inte förenkla den här allvarliga debatten om hot och våld mot lärare. Det spelar ingen roll vem det är som angriper lärarna eller eleverna. Det ska oavsett leda till en konsekvens. 57 (MP): Vi har i snart debatterat hot och våld mot lärare och rektorer. Det är en debatt som egentligen inte borde behövas. Men vi står här ändå, därför att situationen påkallar det. Vi vet att ordningsstörningar förekommer. Det är störningar som övergår i hot och våld. Det är oacceptabelt. Det ska vara noll tolerans. Åtgärder behöver vidtas. Det ska råda trygghet och studiero i skolan. Därom är vi eniga. Debatten har visat just det. Det behövs en mängd åtgärder. Det behövs fler vuxna i skolan. Vi behöver stärka ledarskapet och stärka elevernas förutsättningar. Det krävs en palett av åtgärder. Vi kan nog också ana att orsakerna till att det ser ut som det gör måste sökas på många håll. Det gäller situationen i skolorna, i klassrummen och i korridorerna, men det är bara ett av ställena vi behöver leta på. Vi behöver leta över hela samhället. Jag tror att det växer ett misstroende mot auktoriteter i samhället. Debatten i stort har fått en allt råare ton, inte minst i sociala medier. När till och med ledamöter i vår egen församling, , beter sig illa på exempelvis Twitter är det klart att barn och ungdomar följer efter och tar till sig av den råa tonen. Det är ytterligare ett av de många ställen vi kan leta bland. Vi letar vidare. Vi hittar åtgärder – det är viktigt – och vi behöver göra det tillsammans. Därmed vill jag tacka för debatten. 58 (M) replik: förespråkar lugn och ro och säger att det behövs en palett av åtgärder. Då undrar jag var den där paletten är. När ska vi få se några konkreta förslag på hur man förbättrar lärarutbildningen och hur man förbättrar elevhälsan? När ska det verkligen göras en satsning på rektor och skolledning, som kanske är de viktigaste personerna av alla? När ser vi de förslagen? Aktuell debatt om hot och våld mot lärare och rektorer av eleverna i säger i undersökning att det saknas arbetsro på minst hälften av alla lektioner. 59 (MP) replik: efterfrågar fler åtgärder. Hon har haft två anföranden och ett antal repliker på sig men har inte fört fram några egna förslag på åtgärder. Jag har nämnt en hel del. Vi har tillskjutit pengar så att 28 000 fler vuxna arbetar i skolan . Vi fortsätter i vårändringsbudgeten med att satsa på lärarassistenter. Det är en åtgärd. Vi stärker ledarskapet. Vi stärker elevernas förutsättningar. Och en nationell plan för trygghet och studiero är på gång. Det är bara några av de åtgärder som jag har nämnt och som vi kommer att vidta. 60 (M) replik: Här verkställs dock inte ens det som har beslutat om och som skulle kunna påverka ordning och reda och ge en bättre arbetsro. Jag påminner igenom om de 26 miljoner som har beslutat om. De ska höja lönerna för förstelärarna i ytterstadsområdena med 10 000 . Detta har inte verkställts på grund av att regeringen inte hjälper att kunna betala ut pengarna till lärarna. Vi har här fattat beslut om ordningsbetyg och ordningsomdömen. Det återstår att se om ni över huvud taget tänker verkställa det som en majoritet här i faktiskt har beslutat. 61 (MP) replik: Jag nämnde ett antal åtgärder som vi har vidtagit. Jag vet inte varför vi inte har talat om dessa åtgärder. De handlar väldigt mycket om det fotarbete som verkligen behövs. Vi behöver inte fler disciplinära åtgärder. Det var väldigt tydligt i den rapport som kom med så sent som . Det är inte detta rektorerna vill ha. Vi behöver satsa på fler vuxna i skolan. Det är väldigt tydligt. Ordningsbetyg tror jag är en väldigt dålig idé, eftersom det tar mycket resurser från lärarna. I stället vill vi tillföra fler elevassistenter så att lärarna får mer tid. 62 (SD) replik: Om jag inte missminner mig satt på ministertaburetten och hade full möjlighet att rätta till de brister som fanns, men det gjordes inte. Tvärtom fick vi här i kammaren gång på gång höra att det inte behövdes några nya åtgärder. Det som fanns var tillräckligt. Hur kommer det sig nu att plötsligt är intresserat av att ta tag i dessa frågor? Är det kanske opinionen som kallar på andra insikter? 63 (MP) replik: Aktuell debatt om hot och våld mot lärare och rektorer frågar bland annat vilka åtgärder vi har vidtagit. Vi har nämnt ett antal av de åtgärder som vi har vidtagit. Jag har inte på något sätt sagt att vi därmed är nöjda. Vi kommer att fortsätta leverera. Redan i vårändringsbudgeten tillför vi till exempel 475 miljoner till lärarassistenter. Ytterligare åtgärder måste vidtas. Elevhälsan är helt klart en sak som vi måste jobba vidare med. 64 (SD) replik: Jag tycker att detta i mycket symboliserar problematiken som finns med regeringen, där ingår. Prestationerna man gör är svaga. Risken är nu stor att problemen kommer att finnas kvar långt efter att har tvingats lämna riksdag. Det skulle vara beklagligt. Vi behöver åtgärder , inte sedan. Frågan kvarstår: Vilka åtgärder vill nu driva i regeringsställning? 65 (MP) replik: Jag nämnde att vi är överens om att situationen i skolorna är allvarlig. Vi måste fortsätta vidta åtgärder. När jag säger att vi vidtar åtgärder lyssnar ni inte på vad vi säger. Vi har fler lärare i skolan, men vi måste till exempel ge lärarna mer tid och utrymme. Men ni vill bara ha sådana disciplinära åtgärder som lärarna och rektorerna inte efterfrågar. Det är fotarbete och långsiktighet som krävs. 66 Utbildningsminister (S): Vi ska agera mot hot, våld och ordningsstörningar i skolan och vara tydliga när de inträffar. Vi ska agera för att motverka hot, våld och ordningsstörningar genom mer resurser, en elevhälsa som kan vara proaktiv, ett ledarskap både i skolan och i klassrummet som säkerställer trygghet och studiero och genom tid. Lärarna behöver för att förbereda undervisning och för att genomföra undervisning. Lärarnas arbetsmiljö och elevernas trygghet hänger ihop. De är två sidor av samma mynt. Lärarnas arbetsmiljö och tillgången till lärare – lusten att vara lärare och arbeta som lärare – hänger också ihop. De är också två sidor av samma mynt. Elevernas trygghet och elevernas kunskapsutveckling hänger också ihop. De är två sidor av samma mynt. För alla som vill verka för en jämlik kunskapsskola är trygghet, studiero och lärarnas arbetsmiljö väldigt viktiga. Tack för denna debatt! Den har varit bra för att säkerställa att vi har en stor möjlighet att gemensamt stärka tryggheten och studieron i skolor. Aktuell debatt om hot och våld mot lärare och rektorer Den aktuella debatten var härmed avslutad. § 2 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 3 Anmälan om granskningsrapport Talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till justitieutskottet: RiR 2019:11 Myndighetsgemensamt arbete mot organiserad brottslighet – brister i styrning och uppföljning § 4 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2018/19:SfU16 Migration och asylpolitik 2018/19:SfU17 Anhöriginvandring 2018/19:SfU18 Arbetskraftsinvandring 2018/19:SfU19 Medborgarskap 2018/19:SfU23 Avtal om social trygghet mellan och § 5 Svar på interpellation 2018/19:151 om och investerarskyddet 67 Statsrådet (S): har frågat statsrådet om han anser att det är rimligt att bolag kan stämma stater utanför det ordinarie rättsväsendet och om avser att följa rekommendation att verka för att investeringsskyddet mellan EU-länderna upphävs, inklusive det investeringsskydd som finns i internationella energifördraget. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Vad gäller den första frågan vill jag framhålla att investeringsskyddsavtal ingås mellan stater för att säkerställa att investerare inte utsätts för exempelvis orättvis eller diskriminerande behandling i förhållande till det egna landets investerare. Avtalen innehåller också ett system för att lösa tvister som uppstår mellan investerare och stat, bland annat genom tillgång till bindande skiljeförfarande. Investeringsskyddsavtal är något som efterfrågas av våra investerare och som har visat sig fylla en viktig funktion då överträdelser av investeringsskyddsbestämmelserna förekommer, även i utvecklade länder. Rättspraxis från ett stort antal skiljeförfaranden har genomgående visat att stater har långtgående rättigheter att lagstifta för att skydda allmänna ändamål såsom hälsa och miljö. Från svensk sida har vi sett ett behov av att modernisera investeringsskyddsavtalen för att spegla den utveckling av politiken som skett på området. EU har därför i de senaste handels- och investeringsskyddsavtalen som framförhandlats med , och drivit och fått genomslag för viktiga reformer som på många sätt är globalt nydanande. En sådan reform handlar om just rätten att reglera, där parterna i dessa avtal tydliggjort att stater har rätt att lagstifta för att värna exempelvis miljön, även om detta skulle få negativ inverkan på investerares förväntningar om till exempel vinst. EU har i avtalen också fått gehör för att överge systemet med ad hoc-skiljenämnder och i stället övergå till ett domstolssystem med permanent avlönade domare och en överprövningsinstans i syfte att säkerställa ökad rättssäkerhet, transparens och effektivitet. Genom EU driver också att denna reformansats ska prägla den process som påbörjats för att modernisera energistadgefördraget. Vad gäller den andra frågan om investeringsskydd mellan EU-länder är medlemsstaterna eniga så långt som att den dom meddelade , den så kallade Achmeadomen, bör omsättas i form av en uppsägning av våra EU-interna bilaterala investeringsskyddsavtal. Däremot anser och ett antal andra medlemsstater att det på inget sätt är uppenbart att Achmeadomen ska tolkas så att också EU-intern tvistlösning under energistadgefördraget är oförenlig med . Den frågan är föremål för domstolsprövning. Regeringen anser att det vore olämpligt att föregripa denna prövning och är därför inte beredd att i avvaktan på utfallet av denna göra några utfästelser avseende den EU-interna tillämpningen av energistadgefördraget. 68 (V): Jag vill tacka ministern för svaret på min interpellation. Jag tycker att det är en viktig diskussion. Det gäller kanske särskilt eftersom frågan om investerarskydd är en bortglömd dimension i den politiska debatten. Det kanske inte är så konstigt. Det är små klausuler som letar sig in i internationella handelsavtal och andra slags avtal. Men investerarklausulerna används allt oftare av bolag för att stämma stater. Enligt har mer än 800 bolagsstämningar gjorts mot stater, och antalet stämningar ökar. Enligt vinner bolagen i de flesta fall, till skillnad mot vad ministern har sagt tidigare i debatter. Oavsett det är det så att om ett bolag kan stämma en stat på mångmiljardbelopp blir det ett problem för en stat att föra fram progressiv lagstiftning på kanske miljöområdet, folkhälsoområdet och liknande. Därför är det väldigt glädjande att beslutade att investeraravtalen åtminstone mellan EU:s länder ska upphävas. Det är en anomali. Det är märkligt och felaktigt att europeiska bolag kan stämma andra europeiska stater utanför det ordinarie rättsväsendet. Det här är processer som inte sker inom det ordinarie rättsväsendet. Det sker i speciella investerartribunaler eller som till exempel här i hos . Det är en av de mest frekvent anlitade tribunalerna där bolag kan stämma stater. Det är märkligt att regeringen tycks tycka att det är helt i sin ordning att bolag får den gräddfilen och kan stämma stater på det viset. Jag vill fråga : Vad är det för fel på det ordinarie domstolsväsendet? Om ett bolag känner sig illa behandlat kan det gå till en ordinarie domstol. Varför ska det vara ett särskilt investerartribunalsystem för bolagen? Jag är inte heller så säker på att det är ett system som är särskilt efterfrågat av till exempel svenska företag. Det som jag tror är viktigt för företag om de ska investera i ett annat land är utbildningsnivån i det landet, lönenivåer, att det är ordning och reda på arbetsmarknaden så att de vet vad som gäller när de anställer och så vidare. Det kan vara att det finns en lokal marknad som vill köpa ens produkter och så vidare. Att man ska ha ett särskilt investerarskydd brukar komma väldigt långt ned på företagens prioriteringslista. Det är därför märkligt att den linje är att bejaka att investeraravtalen ska tas bort mellan EU:s länder men inte då det kommer till investerarskyddet inom det internationella energifördraget. Det är energifördraget som två gånger har lutat sig mot då man har stämt tyska staten för avvecklingen av kärnkraften och för hårdare krav på utsläpp från kolkraftverk i . Varför ska inte också det internationella energifördragets investerarskydd inkluderas och tas bort? 69 Statsrådet (S): När det gäller investeringsskyddsavtal vill jag framhålla att det i grunden handlar om att ge investerare från ett land rätt att behandlas rättvist och skäligt och inte diskrimineras i förhållande till det egna landets intressen och investerare. Dessa ska få en skälig ekonomisk ersättning till exempel när det gäller expropriation. Till skillnad från vad nu säger är investeringsskyddsavtal något som efterfrågas av våra investerare och som har visat sig fylla en viktig funktion. Även om investeringsskyddsavtal är särskilt viktiga i länder med osäkra och instabila rättsväsen kan överträdelser av investerares rättigheter förekomma också i utvecklade länder. tar själv ett exempel på detta då den tyska federala författningsdomstolen 2016 kom fram till att visserligen hade full rätt att avveckla kärnkraften. Men att göra detta utan att erbjuda skälig kompensation hade inneburit ett brott mot den grundlagsskyddade egendomsrätten. Det är någonting som är oerhört viktigt för att utveckla demokratiska länder. Jag vill också passa på att kommentera påstående att investeringsstämningar skulle ha utvecklats till ett hot mot progressiv lagstiftning på nationell nivå. Det finns inga empiriska belägg för detta. Tvärtom visar rättspraxis från ett stort antal skiljeförfaranden att stater har långtgående rättigheter att lagstifta för att skydda allmänna ändamål, till exempel hälsa och miljö.