prot · H70915 · 2019-10-04 00:00:00 — § 1 Anmälan om faktapromemoria Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2019/20:FPM3 Förordning om fiskemöjligheter i COM(2019) 380 till miljö- och jordbruksutskottet § 2 Anmälan om granskningsrapport Tredje vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till civilutskottet: RiR 2019:25 Stöd till renovering och energieffektivisering – en riktad satsning till vissa bostadsområden § 3 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2019/20:3 till justitieutskottet § 4 Svar på interpellation 2019/20:10 om utredning om ordningsvakter 1 Statsrådet (S): har frågat mig när jag avser att tillsätta utredningen som ska se över regelverket för ordningsvakter och när en förändrad lagstiftning kan vara på plats. Precis som påpekar är regelverket för ordningsvakter föråldrat. Det är därför regeringen har tagit initiativ till att tillsätta en utredning som ska se över regelverket. Utredningen kommer bland annat att titta på hur reglerna för ordningsvaktsförordnande bör utformas och på vilka platser ordningsvakter ska kunna tjänstgöra. Men regelverket behöver också ses över i flera andra avseenden. Det ska därför göras en grundlig och bred översyn av hela regelverket. Viktiga frågor som också behöver utredas är till exempel vilka befogenheter och konkreta arbetsuppgifter en ordningsvakt bör ha och vilka krav på utbildning och lämplighet som ska ställas på en ordningsvakt. Kommittédirektiven bereds inom , och utredningen kommer att tillsättas . Det är för tidigt att säga något om när en ny lagstiftning kan vara på plats. 2 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Jag tror att alla är överens om att nuvarande lagstiftning om ordningsvakter har passerat bästföredatum. Jag tror också att alla är överens om att ordningsvakter inte är en bra lösning för att ersätta poliser. Men jag tror även att vi är överens om att ordningsvakter är både ett nödvändigt komplement och, rätt använt, ett bra komplement till polisen. Statsrådet har sagt – först och senast när regeringen presenterade sina åtgärder mot gängproblematiken – att man ska tillsätta en utredning för att se över lagstiftningen. sas det att utredningen skulle tillsättas . Sedan skulle den tillsättas , och ska den tillsättas . Men problemen är akuta. Nuvarande lagstiftning slår framför allt väldigt olika beroende på hur polisen väljer att tolka lagen i olika kommuner. I finns ca 80 kommunalt anlitade ordningsvakter. beräknas de ha ökat till 100. Man har gått från 14 så kallade LOV 3-områden till 25. Enligt uppgift ligger ytterligare 13 områden för beredning hos polisen. har kommunen i ansökt om fyra tydligt avgränsade men sammanhängande LOV 3-områden inom några hundra meters radie. Det handlar om , , och Kronhusparken. Jag kommer från och hade min arbetsplats i detta område innan jag kom in i . Jag har själv ringt polisen om alltifrån gängslagsmål till narkotikaaffärer som har skett helt öppet. Polisen försöker stävja detta, men resurserna räcker inte till då man måste prioritera organiserad brottslighet. har arbetat med trygghetsskapande åtgärder. Just nu sker till exempel en stor ombyggnad av . Men dessa åtgärder räcker inte hela vägen. Därför har staden ansökt om LOV 3-tillstånd men har fått nej från polis och förvaltningsrätt. Ärendet ligger nu för prövning i kammarrätten. har polischefen i i medierna själv uttalat att han med förändrad lagstiftning gärna hade tagit stöd av ordningsvakter. Det handlar alltså endast om tolkning av lagstiftning, inte att polisen generellt är negativ till att ta hjälp av ordningsvakter. Precis som statsrådet konstaterar, fru talman, finns det behov av en reformerad lagstiftning. Polisen lyfter fram behovet av stöd och avlastning. sägs att utredningen ska tillsättas men också att det är för tidigt att säga när en ny lagstiftning kan vara på plats. Därför måste jag fråga om regeringen har några ambitioner om när en lagstiftning skulle kunna vara på plats. 3 Statsrådet (S): Tack, , för en viktig interpellation! Vi har stora trygghetsproblem i samhället. Det stora fokuset nu för stora delar av kammaren är att bygga ut polisen. Det är den som är kärnan i det trygghetsskapande och brottsbekämpande arbetet i , och ska så vara. Men som ett komplement har ordningsvakter en roll att spela och gör det i många kommuner runt om i . Det är dock uppenbart att regelverket är föråldrat. Tyvärr har det gått innan man har uppdaterat regelverket på riktigt. Ett antal utredningar om regelverket har gjorts, men inga större förändringar av det har skett på väldigt . blir det en större utredning av hela regelverket. Det är väldigt svårt att bryta ut bara en del. Se bara på exempelvis frågan om var ordningsvakter ska finnas och kunna finnas. Vi har hela LOV 3-problematiken, som många kommuner med mig lyfter upp. är inte ensamt om detta problem. Frågan handlar även om vilken allvarlig brottslighet som kan finnas i området. Vilka arbetsuppgifter innebär det när man har ett LOV 3-förordnande? Detta måste speglas i utbildningsnivån för ordningsvakter så att vi inte utsätter dem för något som de inte är utbildade för eller kan hantera. I den allmänna debatten gör man ibland en koppling mellan gängkriminalitet och ordningsvakter. Jag är lite orolig för en sådan debatt. Vakter kan spela roll i att vara trygghetsskapande och brottsförebyggande men också finnas i skärningspunkten i att vara en avlastning för polisen. Jag tror att det finns arbetsuppgifter som polisen är skyldig att sköta men där man med ett förändrat regelverk och diskussioner om befogenheter och utbildning kanske kan komma fram till att ordningsvakter kan avlasta polisen i dessa. Det skulle de facto få en större utväxling gentemot gängkriminalitet eller annat. Det betyder alltså att man ska titta på många delar. Man måste även se på polisens kontroll över verksamheten. Det blir ett paket. Det är svårt att bryta ut en väldigt liten del av detta, om man vill att regelverket ska fungera. Jag har blivit uppmärksammad på situationen i . Jag har både hört om den när jag har varit på plats i och har följt den via tidningar. Eftersom det nu är fråga om en domstolsprocess blir det hela lite knepigt. Jag bör inte uttala mig om detta. När man har dessa behov, så som har, är det otroligt viktigt att man är klok nog att försöka hitta en lämplig avvägning av hur man med dagens regelverk avgränsar områden och ser till att hitta tillräckliga skäl för det hela. Jag hoppas verkligen att det på ett eller annat sätt löser sig för . Jag har förstått att man där är på väg in i en ny utredningsrunda för att se på andra områden. Jag följer det hela väldigt noga och tycker att detta är ett skäl till att vår utredning ska tillsättas. I grunden delar jag helt den bild som ger av problematiken. Att säga ”” är bättre än angivelser som ””. ”” betyder och att vi är i slutfasen av att kunna fatta beslut om detta. När vi gör det får utredningstid spikas. Då kan man bakvägen räkna ut hur det kan ta. Detta bygger också på att utredningen är solid och bra genomarbetad. I den ryms ju en del principiella frågor, inte minst vad gäller våldsmonopolet i samhället och medborgarnas förväntningar om att vissa personer har rätt till myndighetsutövning i . är det tydligt att polisen är den aktör som i huvudsak har detta ansvar. Det hela bygger alltså på att utredningen kommer fram till gedigna resultat som i sin tur leder till att det går smidigt i processen via Lagrådet och i utformandet av en ny proposition. Jag vill lugna och försäkra honom om att även jag är angelägen om att åstadkomma förändringar. Jag ser att regelverket är föråldrat och behöver utvecklas och har därför inget intresse av att detta ska ta än nödvändigt. 4 (M): Jag är ganska lugn. Det är inte det stora problemet. Precis som statsrådet säger ska vi inte diskutera i sak eftersom det pågår en rättsprocess, men exemplet är illustrativt när det gäller hur olika lagen tolkas. I har man gjort ansökningar som är väldigt avgränsade och ändå fått nej. I andra kommuner har man haft generöst tilltagna områden och fått ja. Detta är en del av problematiken. Precis som statsrådet är inne på, fru talman, handlar det om våldsmonopolet. har vi fått en situation där våldsmonopolet läggs ut på entreprenad på vissa ställen och på andra inte, och det sker på ett ganska oreglerat sätt. Just därför tror jag att det är viktigt att få till denna lagstiftning. Precis som statsrådet är inne på handlar det inte bara om LOV 3-problematiken. Det handlar om väldigt många mer saker. Till exempel bör man titta på om polisen själv ska kunna anlita ordningsvakter. Det är ju det som polischefen i efterlyser. Det är inte fråga om kommunala ordningsvakter, utan om att polisen själv ska kunna använda ordningsvakterna som ett stöd i sitt arbete, till exempel för att transportera frihetsberövade, bevaka gripna som befinner sig på sjukhus och göra trygghetsskapande insatser på gator och torg. Jag tycker att det är positivt att statsrådet säger att de här sakerna ska komma med i utredningen. Jag tror också att det är viktigt att titta på LOV 3-problematiken och – som statsrådet lyfter fram – titta på ordningsvaktsutbildningen. Det är också en paradox som finns i lagstiftningen – väktare, som egentligen inte har några andra rättsliga befogenheter än vad envar har, har en längre utbildning än vad ordningsvakterna har. Detta har fått till effekt att många bevakningsföretag ställer som krav att man först går väktarutbildningen och arbetar som väktare för att sedan kunna bli ordningsvakt. Men det är ju någonting som branschen har gjort och ingenting som lagstiftningen säger. Det är jättebra att man säger att man vill ha en lagstiftning och att den ska komma . Men det är viktigt att den faktiskt kommer . behövs ett utredningsdirektiv. Man ska aldrig hasta fram lagstiftning, men det här är ett akut problem, och det är viktigt att vi får lagstiftning på plats snart. Jag hoppas att vi tar med oss de här inspelen i den fortsatta utredningen. Som sagt är det viktigt att ny lagstiftning kan vara på plats tidigt. 5 Statsrådet (S): Det här är en interpellationsdebatt där vi är väldigt överens. Vi är överens om att det måste vara en bred utredning som tittar på fler delar än bara LOV 3-frågan, även om den är akut för många kommuner. Det handlar om avlastning av polisen i flera områden, om utbildningens längd och om befogenheter för ordningsvakter. Det är alltså en bred utredning, och den kommer att tillsättas . Jag är helt säker på att vi kommer att återkomma. Det är roligt att i en sådan här fråga känna att alla vill ha en utredning: polisen, facken, kommunerna och branschen. När jag träffar alla de här olika aktörerna är det för en gångs skull så att de säger ungefär samma sak till mig. Det talar för att en utredning kan landa i ett förslag som förhoppningsvis har ganska brett stöd, även om det finns en del principiellt viktiga avvägningar att göra. 6 (M): Som jag konstaterade i mitt inledningsanförande tror jag att vi alla är eniga om behovet av ny lagstiftning. Ska man vara lite kritisk kan man väl säga att det här tyvärr följer lite av ett mönster hos regeringen; man är ibland ganska senfärdig med att komma fram till att en översyn ens behövs, och man drar ut på att tillsätta utredningen. Jag hoppas verkligen att man inte följer mönstret genom att också vara sen med att leverera konkreta förslag. Precis som statsrådet säger känner alla behovet av en ny lagstiftning: alla som arbetar som ordningsvakter, alla som arbetar inom polisen med ordningsvaktsfrågor och alla kommunpolitiker som försöker vidta åtgärder för att komma till rätta med otryggheten på gator och torg. Med det får jag tacka både fru talmannen och statsrådet för en bra debatt. Jag hoppas på ett snabbt och resolut agerande från regeringen. 7 Statsrådet (S): Beskedet är att utredningen kommer att tillsättas . Jag vill inte gå in i en polemik. Jag tror att alla partier kan vara lite självkritiska till att det här regelverket inte har setts över . Det är ju ett tag sedan. Det har suttit många regeringar med olika färg under den tiden. Jag kommer att vara den inrikesminister som sätter igång och genomför den största omfattande utredningen av det här regelverket . Detta är något som behövs. Jag är glad över att det verkar finnas en bred politisk enighet om bredden i uppdragets karaktär men också om att det finns angelägna förändringar att göra av regelverket. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellation 2019/20:13 om rekrytering av deltidsbrandmän 8 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta rekryteringen av deltidsbrandmän, vilka åtgärder jag avser att vidta för att krisberedskap ska bedrivas på ett effektivt och säkert sätt och vilka åtgärder jag avser att vidta för att människor som lever i ska garanteras att samhällskontraktet fungerar och att krisberedskapen står . Det är av stor betydelse att har god beredskap och förmåga att genomföra effektiva räddningsinsatser vid omfattande bränder och andra olyckor. Kommunernas räddningstjänster genomförde, tillsammans med berörda aktörer, storartade insatser för att släcka förra sommarens skogsbränder. visade hanteringen av händelserna att det finns områden att utveckla för en effektivare räddningstjänstförmåga . Enligt lagen om skydd mot olyckor är det kommunen som ansvarar för räddningstjänstverksamhet inom kommunen. Kommunerna har vidtagit flera åtgärder efter förra sommarens skogsbränder för att förstärka sin beredskap och förmåga att effektivt hantera omfattande räddningsinsatser. Exempelvis har åtgärder vidtagits för att snabbt, i samverkan med andra kommuner, kunna kraftsamla vid omfattande bränder och andra olyckor. Att det finns räddningsresurser som snabbt kan vara på plats och påbörja en räddningsinsats är avgörande för effektiva och säkra insatser. Det är därför av stor vikt att kommunerna ges goda förutsättningar att personalförsörja sin räddningstjänstverksamhet. För att stärka statens stödjande förmåga vid omfattande räddningsinsatser har MSB genom krisberedskapsanslaget tillförts 2019 och . MSB har därför kunnat förbättra sina möjligheter att bistå kommunerna med stödresurser, till exempel med resurser för släckning från mark och luft vid omfattande bränder. MSB har vidare tillförts 2018 och ytterligare 2019 för sin utbildningsverksamhet för att bättre kunna möta räddningstjänsternas behov av kompetens. räddningstjänstutredning och skogsbrandsutredning har lämnat flera viktiga förslag för att den kommunala räddningstjänsten ska kunna bedrivas på ett mer likvärdigt, effektivt och säkert sätt i hela landet. Förslagen syftar i grunden till att kommunernas räddningstjänster i nära samverkan ska kunna genomföra snabba och effektiva räddningsinsatser. Ett antal av förslagen berör kommunernas förutsättningar att personalförsörja räddningstjänstverksamheten. Beredning av utredningarnas förslag pågår i . Regeringen har således vidtagit en rad åtgärder för att på både kort och lång sikt kunna förbättra samhällets beredskap och förmåga att hantera omfattande bränder och andra olyckor. Regeringen kommer även i fortsättningen att noga följa utvecklingen av samhällets samlade räddningstjänstförmåga och kommer vid behov att vidta nödvändiga åtgärder. är det av stor vikt att kommunerna själva vidtar de åtgärder som kan behövas för att säkerställa en effektiv räddningstjänstverksamhet i hela landet. 9 (M): 112 – jag behöver hjälp! Så låter det när 10 000 personer ringer till SOS Alarms telefon. Det är 10 000 personer som är i behov av vår blåljuspersonal, och det är vår blåljuspersonal som ska ge oss den trygghet vi behöver. Då krävs det att vi har resurser som kan ge våra medborgare den tryggheten. Men så ser inte verkligheten ut alla gånger. fanns det ungefär 10 000 deltidsbrandmän i . Som landet ser ut, med 290 kommuner, finns det fler eller färre räddningstjänster både på heltid och på deltid runt om i landet. Det är ganska många personer som är involverade i räddningstjänsten. Tillgången till och möjligheten att rekrytera deltidsbrandmän är beroende av en rad olika faktorer. Det har att göra med fungerande scheman och förbättringar av personalsituationen. saknas det personal på av landets stationer. Det råder brist på utbildade räddnings- och arbetsledare. Framför allt råder det brist på personal som kan framföra tunga fordon. Personalomsättningen är stor, vilket leder till höga utbildningskostnader och lägre kompetens. Varför är det då så svårt att rekrytera? Jag håller med statsrådet om att det är en angelägenhet. Men det är en så pass allvarlig fråga att jag tror att alla måste hjälpas åt att komma fram till en bra lösning. Frågan är komplex. En förklaring är att människor i högre utsträckning arbetar på en annan ort än den där de bor. En annan är att fritiden värderas högre . En förklaring som jag har fått när jag har varit ute och besökt olika räddningstjänster är – det låter lite konstigt – att låga räntor och låg arbetslöshet leder till att människor klarar sin ekonomi på ett helt annat sätt och inte behöver binda upp sig till att vara brandmän på deltid. Det är också ett hinder att en person som är arbetssökande inte kan vara deltidsbrandman eftersom han då förlorar hela sin arbetslöshetsersättning om han gör en utryckning . I min värld är det en orimlig ekvation. Det är dessutom svårt att motivera att all övning för deltidsbrandmän ska ske på deras egen fritid. Därför ser jag att statsrådet tillsammans med våra kommuner har en utmaning att lösa. Jag kan tänka mig att vi har en gemensam syn på att det är en stor utmaning som vi måste hjälpas åt att lösa. 10 Statsrådet (S): Tack, interpellanten, för en viktig interpellation! Vi såg hur ansträngd situationen blev. Utvärderingen visar att stora delar av räddningstjänsten och andra frivilliga gjorde jättestora insatser. Vi fick också internationell hjälp på ett sätt som vi inte har haft tidigare, vilket var bra. Det hjälpte oss att hantera situationen. Men det visade att det finns svagheter i organisationen. Det är i den kommunala räddningstjänsten som basen i verksamheten måste dimensioneras och planeras för att kunna klara också allvarliga händelser. Det går inte bara att diskutera vad staten kan göra uppepå med extra resurser även om vi har gjort insatser där. Bara den här visade att helikoptrarna verkligen gav resultat. De kunde placeras ute i landet där det var torrt och göra snabba insatser. Då blev det inte så stora bränder. Vi kunde undvika de stora svårhanterliga situationerna, vilket var bra. Jag tror att det spelar roll. Något som ändå är lite positivt är att de stora olyckorna och bränderna skapar ett stort intresse. Det är i varje fall den bild som jag har fått. Man såg att människor ville ställa upp som frivilliga. Det var fler som rekryterade en del deltidsbrandmän efter bränderna. Människor såg att det kanske var en viktig uppgift att göra i samhället och kunna ställa upp på. Man kunde använda kriserna för att flytta fram positionerna. Det som är extra spännande är att arbetsmarknadens parter, som inte jag i det här läget har en del i, har tecknat två avtal. Det är först ett krislägesavtal som reder ut en del av ersättningsfrågor och annat och övertidsfrågor för befintlig personal i händelse av stora kriser. Hur gör vi då? Hur gör vi det likvärdigt? Vilka regler gäller? Det gör att man kan använda befintliga resurser bättre, menar parterna. Det tror jag är ett bra avtal. Det andra är det nya kollektivavtalet för deltidsbrandmän. Jag ska inte recensera det i detalj. Syftet är att göra det möjligt att i större utsträckning kanske jobba i verksamhet. Historiskt sett var det ganska många människor som jobbade i industrin runt om i som också var deltidsbrandmän. Det är svårare att gå ifrån i industrin . Det är färre som jobbar i industrin. Det är fler små företag som har svårt att släppa sin personal med kort varsel. Då tror jag att den kommunala sektorn kan vara väldigt intressant för att hitta kombinationstjänsten där man har ett fast jobb i kommunen. Man jobbar i den lokala verksamheten men har möjlighet att vara deltidsbrandman vid sidan om, oavsett om det är en man eller kvinna. Det skulle också kunna bredda rekryteringsunderlaget ganska ordentligt till deltidsbrandmän. Jag vill ändå se det som två tecken i tiden på att man jobbar från olika parter för att utveckla verksamheten. Sedan vill jag verkligen dela att det spelar roll hur man tecknar avtalen, hur man lägger scheman och hur man tar vara på sina deltidsbrandmän. Jag har rest en del i landet och träffat olika parter, och man gör på olika sätt och ser olika resultat. Människor har olika förväntningar på ett uppdrag som deltidsbrandman. Det är viktigt att kommunerna inser det och kan använda den insikten när man utformar verksamheten. En sak som vi har gjort från statens sida för att ändå säga att vi har en roll på området är att vi har gett MSB mer pengar för utbildning. Om jag tittar på 2019 erbjuder MSB 780 utbildningsplatser för deltidsbrandmän jämfört med kanske 460 eller kring 500 historiskt. Eftersom det är större omsättning har vi försökt ta höjd för det genom att försöka ha en lite större utbildningstakt av deltidsbrandmän. Det är nog viktigt. 11 (M): Jag hör av statsrådets beskrivning att vi delar ungefär samma bild av hur verkligheten ser ut. Vi ser problematiken på ett ganska likartat sätt. Jag vill ända lyfta fram det statsrådet sa om kollektivavtalen. Det har varit en av delarna av att det har varit svårt att rekrytera deltidsbrandmän. har avtalsförhandlingarna styrts av märket, och det gör det överallt annars. Men märket innebär väldigt låga nivåer i löneökning för deltidsbrandmän. Det har ändrats . Ett av målen är ökad flexibilitet. De räddningstjänster som jag har träffat vittnar om att vi är på väg åt rätt håll och att det är en positiv utveckling. Men det står fortfarande ofta i anställningsavtalen att man har beredskap hela veckor. Här kanske vi måste titta på nya idéer och nya schemaläggningar. Skulle vi landa i den situationen att vi måste ha heltidsanställda räddningstjänster i hela vårt land skulle kostnaden bli enorm. För den kommun som jag kommer ifrån, lilla med 13 000 invånare, skulle det innebära en ökad kostnad på . Det förstår också statsrådet är en helt orimlig kostnad. Har man dessutom bara en utryckning i snitt blir det orimligt. Vi måste se till att vi har en god kompetens hos de deltidsräddningsmän vi har. Det gäller att vi kan upprätthålla den kompetens vi har och att vi inte sänker kraven på kompetens, fystester eller över huvud taget de krav som vi ställer på räddningsmän . För att klara en rekrytering tror jag att det krävs, precis som statsrådet säger, ett större samarbete med företag på orten. Alla företag har inte möjlighet, som statsrådet säger, att släppa sina medarbetare. Man kan inte jobba i ett ensamarbete och vara deltidsbrandman. Man kan exempelvis inte jobba inom vårdsektorn med egna patienter om man nu ska vara deltidsbrandman. Jag tror att vi tillsammans måste erbjuda arbetsgivare morötter för att anställa eller tillåta redan anställda medarbetare att bli deltidsbrandmän. Kanske ska vi sänka avgiften till a-kassan för dem som anställer deltidsbrandmän. Vi kanske skulle jämföra det med hur sjömän har det med ett sjöbidrag där man får göra avdrag på lönen i deklarationen. Vi kanske ska titta på andra avdrag som man kan göra i beskattningen av förvärvsinkomsten för dem som arbetar som deltidsbrandmän för att stimulera och öka rekryteringen av deltidsbrandmän. 12 Statsrådet (S): En del av lösningen är att ge sektorn lite mer långsiktig riktning och spelregler. och också har lagt fram ett antal förslag som när jag reser i landet ser är väldigt viktiga att klargöra. Där finns till exempel kraven på kommunerna att de måste samverka. Framför allt små kommuner klarar inte större olyckor eller katastrofer själva.