prot · H70928 · 2019-11-07 00:00:00 — Sådana kontakter kan till exempel tas av en rehabiliteringskoordinator, om patienten medger det. I budgetpropositionen föreslår regeringen att det införs en lagstadgad skyldighet för landstingen att erbjuda koordineringsinsatser till sjukskrivna patienter. Denna skyldighet föreslås träda i kraft . Ett annat område som tas upp i interpellationen är de utmaningar som den ökande psykiska ohälsan innebär för relationerna mellan vården och . Hanteringen av sjukförsäkringens sjukdomsbegrepp är inte okomplicerad. Därför behövs en konstruktiv dialog mellan och hälso- och sjukvården. När dialogen brister är det ytterst individen som hamnar i kläm. och har på uppdrag från regeringen åtagit sig att vidta ett antal konkreta åtgärder i syfte att skapa samsyn och förståelse för varandras uppdrag. Arbetet ska göras tillsammans med hälso- och sjukvården. Det handlar således inte om att gömma frågan. Tvärtom ser jag myndigheternas arbete som centralt för en välfungerande sjukskrivningsprocess och kommer att följa det noggrant. Den ökande psykiska ohälsan är en utmaning för hela samhället. Detta är en fråga som jag och regeringen tar på största allvar. Mycket har gjorts, men jag nöjer mig inte med det. Min och regeringens utgångspunkt är att ingen ska behöva bli sjuk av sitt arbete, och om man drabbas av ohälsa ska man snabbt kunna återgå i arbete. All ohälsa som kan förebyggas ska också förebyggas. 28 (M): Ja, den psykiska ohälsan är ett stort problem. I en tidigare debatt som jag hade med en av statsrådets kollegor hänvisade jag till att 10 000 personer ringer 112 och ber om hjälp . Som jämförelse sjukskrivs 500 personer i . Enligt Ekonomifakta är det av dessa 500 som blir sjukskrivna på grund av psykisk ohälsa. Det är ett stort antal människor vi talar om . Därför blir jag orolig då statsrådet lämnar så stort ansvar till en myndighet som Mynak, som själv utreds för en dålig arbetsmiljö präglad av stor psykisk ohälsa. Jag blir ännu mer orolig då en sådan myndighet ska utreda den stora psykiska ohälsa som vi ser växa i vårt land med ganska stor hastighet. Det jag menar med att vi ska ha en konstruktiv dialog, vilket jag är tacksam för att statsrådet lyfter fram, är att vi måste se över hur beslutsstöd är sammankopplat med psykiatriska diagnoser, sett utifrån att det beslutsstöd som finns inte är kopplat till sådana och definitivt inte kopplat till den samsjuklighet som följer med psykisk ohälsa. Det innebär att personer med psykisk ohälsa som har stora problem måste slåss ännu mer på grund av att som beslutsfattande myndighet har ett bristfälligt beslutsstöd som gör att dessa människor inte får den sjukskrivning som de kanske skulle behöva. Dessutom har man inte ställt tillräckligt höga krav på att ge resurser till arbetsgivare för att de exempelvis ska kunna se psykisk ohälsa hos sina anställda innan de står där. Det vore ju det bästa tänkbara att jag som arbetsgivare ges resurser för att kunna se mina medarbetare innan den psykiska ohälsan inträffar och innan de hamnar i en långvarig sjukskrivning. Det finns alltså otroligt mycket mer vi kan göra för att förhindra psykisk ohälsa. Men jag sätter definitivt inte min tilltro till att detta ska utredas av en myndighet som har stor psykisk ohälsa inom sin egen verksamhet. 29 Statsrådet (S): Tack , för inlägget och för engagemanget i den här frågan! Vi ska göra allt vi kan för att förebygga ohälsa på den svenska arbetsmarknaden. Många av dem med yrken som i stor utsträckning är drabbade av psykisk ohälsa arbetar i den offentliga sektorn. Det har att göra med arbetsmiljön i den offentliga sektorn. Det har att göra med arbetsbelastningen. Det har att göra med underfinansieringen av den offentliga välfärden i vårt land och underbemanningen i svensk sjukvård, i svensk äldreomsorg, i svensk skola, i svensk polis. Lösningen, åtminstone dellösningen, på problemet med psykisk ohälsa är att satsa på att förbättra arbetsmiljön och bemanningen i de offentliga verksamheterna. Jag hoppas att vi kan samarbeta även kring detta. Då måste vi också satsa ekonomiskt på svensk välfärd. Jag vill passa på att hylla och även , som jag härnäst kommer att ha en interpellationsdebatt med i fråga om den sociala försäkringen, vår sjukförsäkring. Jag gläds över att det finns moderater i denna kammare som vågar lyfta frågan om sjukförsäkringen. Det är inte så det låter på när man läser partiets budgetmotioner. Låt mig upprepa vad som sagts av i den budgetmotion som ska behandlas av denna kammare. Man vill införa en ny karensdag dag 15. Det innebär att efter sjuklöneperiodens slut är utan ersättning. Man vill återinföra den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen och sänka taket i sjukförsäkringen till 7,5 prisbasbelopp. Man vill trappa ned ersättningen dag 90 och dag 365. Man vill sänka ersättningstaket för arbetslösa sjukskrivna. anger att besparingsförslagen i deras budgetmotion syftar till att finansiera satsningar som handlar om skattesänkningar. Skattesänkningar ska finansieras med kraftiga besparingar på, nedskärningar i och attacker mot den svenska socialförsäkringen och sjukförsäkringen. Jag har därför, fru talman, anledning att hylla och varenda moderat som är beredd att ställa sig i denna kammare och säga: Nej, jag går emot min partiledning, som genomförde delar av dessa förslag när ansvarade för socialförsäkringarna under och Borgs tid. Jag är beredd att hylla varenda moderat som gör detta. Kan vi sträcka ut en hand till varandra, lämna , och linje i dessa frågor och komma överens om att vi ska ha en socialförsäkring som fungerar för vanligt folk, också för dem med psykisk ohälsa, är jag den första att verka för samverkan i svensk politik och att erkänna att det finns mod i detta hus, också i Moderata samlingspartiet när det gäller socialförsäkringar. Tack för interpellationen och för att riksdagsledamoten lyfter denna fråga! 30 (M): Jag har blivit så hyllad av ett socialdemokratiskt statsråd. Det tycker jag nästan är värt en applåd, men så gör vi inte i vår kammare. Jag vill dock, fru talman, med stora bokstäver få fört till protokollet att jag är otroligt tacksam över den stora hyllning som jag och min kollega får i denna kammare. är en dysfunktionell myndighet i detta läge. De har inte de rätta instrumenten för att hantera psykisk ohälsa. Men min ingång i detta är att vi ska undvika att personer hamnar i dysfunktionella beslutsstöd. Vi ska ge verktyg så att man tidigt kan upptäcka psykisk ohälsa och så att vi i vår välfärd och omsorg kan – här håller jag med statsrådet – ge arbetsledare och medarbetare verktyg för att undvika psykisk ohälsa. De verktygen finns inte . Jag tycker därför att vi måste säkerställa att har bättre verktyg. Detta är givetvis något vi kan göra tillsammans, och det hoppas jag att vi kan. Jag tar definitivt emot statsrådets utsträckta hand för att kunna förbättra verktygen och se till att de som tyvärr hamnar i psykisk ohälsa och sjukskrivning på ett mycket snabbare, bättre och effektivare sätt kan få den hjälp de behöver. Jag tror att man måste göra en tillsyn av den psykosociala arbetsmiljön inom särskilda yrkesgrupper för att vi ska kunna undvika psykisk ohälsa. Det är den snabbast växande sjukskrivningsdiagnosen, och av de sjukskrivna med diagnosen psykisk ohälsa är kvinnor – därav det stora problemet och mitt stora engagemang. Jag har jobbat som sjuksköterska, så jag vet precis vad jag talar om. Jag ser utmaningarna med den ökande psykiska ohälsan, och där har vi inte de verktyg som behövs. Om vi får en konstruktiv dialog och givetvis mer resurser till den offentliga sektorn så att vi kan ge den rätt verktyg för att motverka den psykiska ohälsan kan jag mycket väl sträcka ut handen och hoppas att vi kan genomföra kraftfulla åtgärder och incitament för att förebygga psykisk ohälsa. 31 Statsrådet (S): Jag är övertygad om att denna dialog kan komma att leda till konkreta arbeten också i denna kammare för att ta tag i problemen. Det ämne som lyfter – arbetet på arbetsplatser för att förebygga psykisk ohälsa – är väldigt centralt. Jag tycker att det ändå är värt att läsa upp en del av det som gör på detta område just , i sektor: har tagit fram en strategi för tillsyn av kommuner och regioner för att tillsynsinsatserna ska träffa rätt organisatorisk nivå. träffar myndigheten samtliga kommuner och regioner på politisk nivå för att informera om det ansvar som politiker har som arbetsgivare och hur arbetsmiljölagstiftningen fungerar. Detta ska följas upp med stickprovsinspektioner för att ta reda på hur den årliga uppföljningen av det systematiska arbetsmiljöarbetet sköts. I går var jag i . Då hörde jag, fru talman, att alltså har en dialog på den politiska nivån om villkoren för dem som arbetar i den kommunala sektorn, där vi ser en oroande trend när det gäller den psykiska ohälsan, inte minst bland undersköterskor. gör alltså heroiska insatser, och man tar detta på allvar. Man kombinerar en direktdialog med de politiskt ansvariga i varenda kommun och region i med inspektioner 2020. Det är rätt väg att gå. Det har samtalats om dessa frågor väldigt . Jag tror dock att jag och är helt överens om att om saker ska ske måste de högst ansvariga för dessa frågor ställas till svars, och måste få rätt resurser. Sedan kommer vi ändå inte runt frågan om bemanningen i offentlig sektor. Har du för få undersköterskor på ett äldreboende får du dålig arbetsmiljö. Det ligger i sakens natur. Ska vi förbättra arbetsmiljön måste undersköterskorna få fler kollegor. Då måste vi i praktiken nå upp till den överenskommelse som finns om rätten till heltid i verksamhet inom äldreomsorgen. Väldigt mycket positivt händer just . Men det måste bli konkreta förändringar, och det kräver att politiker tar ansvar – inte bara politiker i denna kammare utan också politiker på den lokala och den regionala nivån. Mycket hänger på att våra inspektionsmyndigheter, i det här fallet , får rätt verktyg och rätt metoder för att tvinga fram ett förändringsarbete, vilket också följer av svensk lagstiftning. 32 (M): Jag tror inte att mer resurser alltid är lösningen när det gäller den psykiska ohälsan. Jag tror att man ska se över hur arbetsfördelningen och arbetsmiljön över huvud taget ser ut på respektive arbetsplats. Då är det inte alltid mer resurser som är lösningen på problemet. Jag tror absolut inte att rätten till heltid kommer att lösa problemet med den psykiska ohälsan, snarare tvärtom. Många av de kvinnor som jobbar inom skola, vård och omsorg orkar inte jobba heltid. Har man då en lagstiftning som säger att man måste jobba heltid kommer vi att få se ännu högre siffror när det gäller psykisk ohälsa, och det är inget som jag vill se. Jag tror att vi måste tänka brett, öppet och gemensamt för att hitta en lösning så att den psykiska ohälsan minskar, framför allt inom vård, skola och omsorg. Jag tror dock absolut att en konstruktiv dialog med både kommuner och regioner måste till för att vi ska kunna minska den psykiska ohälsan. Utan den kan statsrådet och jag fatta beslut och stifta lagar om vad som helst, och det kommer ändå inte att hända något. 33 Statsrådet (S): Jag vill avslutningsvis återigen tacka för denna viktiga och konstruktiva interpellation och dialog liksom för engagemanget i frågan. Vi är helt överens om att mer resurser till välfärden inte är den enda lösningen på den här frågan, men vi kan nog vara ganska säkra på att det åtminstone i svensk äldreomsorg är för få som arbetar. Det leder till en alltför hög arbetsbelastning, vilket i sin tur påverkar arbetsmiljön för våra undersköterskor. Detta leder i sin tur till att de drabbas av psykisk ohälsa i större utsträckning än andra yrkesgrupper. Rätten till heltid är just en rätt, inte en skyldighet. Den måste då kombineras med en verklig möjlighet att gå upp i heltid, och det förutsätter ju att man har tillräckligt många kollegor, en bra arbetsmiljö och en välbalanserad arbetsbelastning. Staten kommer att behöva göra mer på det här området. Vi kommer att behöva intensifiera arbetet med att förbättra arbetsmiljön, inte minst för de mest utsatta kontaktyrkena, där vi har sett en oroande utveckling. Parterna kommer dock inte ifrån sitt ansvar. De har ju faktiskt undertecknat överenskommelser och åtaganden om att arbeta med att förbättra arbetsmiljön och få bort ohälsan. Vi kommer att intensifiera dialogen med parterna. Vi kommer också i större utsträckning att se hur parterna presenterar det verkliga resultatet, på riktigt, av det arbete som inleddes när regeringen satte igång processen. Behövs det då mer åtgärder från statsmaktens sida måste vi vidta dem. Då är det väldigt bra att det finns den här typen av dialog och samarbete i . Tack så mycket för den här debatten! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2019/20:70 om socialförsäkringssystemet för företagare 34 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att de sociala försäkringssystemen för företagare bättre ska anpassas till företagarnas verklighet. Den allmänna socialförsäkringen har bidragit till att skapa trygghet och motverka ekonomisk utsatthet. Våra gemensamma system måste självklart ge trygghet även när du är företagare. beskriver situationen att företagare får rådet att söka nytt jobb. Regeringen har tillsatt utredningen trygg sjukförsäkring med människan i centrum. Utredningen ska bland annat analysera vad som ska ha betydelse vid bedömningen av vad som ska utgöra särskilda skäl för att skjuta upp prövningen av arbetsförmågan mot ett på arbetsmarknaden normalt förekommande arbete. Regeringen har också tillsatt utredningen tryggare företagande i ett förändrat arbetsliv – för tillväxt och innovation, som överlämnade sitt betänkande . Syftet var att förbättra villkoren i socialförsäkringssystemen för företagare och att främja ett tryggare företagande. Utredaren skulle bland annat utreda om sjukförsäkringens regelverk behöver anpassas med hänsyn till företagares förändrade arbetsliv. Utredaren skulle också utreda och ta ställning till om åldersgränsen för företagare som driver enskild firma, handels- eller kommanditbolag att fritt kunna välja karenstid i sjukförsäkringen ska kvarstå, höjas eller tas bort. beslutade i enlighet med regeringens proposition Stärkt försäkringsskydd för studerande och företagare. gäller därmed samma skydd under uppbyggnadsskedet, oavsett bolagsform. Dessutom förlängdes det generella uppbyggnadsskedet . Genom dessa förändringar har tryggheten för den som startar ett nytt företag ökat. Regeringens mål är att företagare ska ha ett socialförsäkringssystem som vid varje given tidpunkt gör att egenföretagare, småföretagare och människor som kliver in och ur företagarrollen känner samma trygghet som andra. Regeringen arbetar kontinuerligt för att målet ska nås. 35 HANS (M): Tack, statsrådet, för svaret! Bilden av företagare kan variera beroende på vems ögon man ser med. Men om det är något som företagare gör är det att de bygger värden. Vissa anser att de bygger världen, men framför allt bygger de värden för sig själva. Man tar till vara möjligheter att förverkliga sina idéer och det man vill göra med sitt liv. Men man bygger också värden för de anställda, som kan få ett tryggt, spännande och intressant arbete. Man bygger också värden för samhället. Men med företagandet följer möjligheter och tyvärr också en stor del oro. Det finns ingen annan som tar ansvar för det som en företagare, framför allt en småföretagare, måste göra. Företagarens vardag ser annorlunda ut än vardagen för många andra människor. Småföretagare dominerar den svenska företagsamheten. En stor del av företagare, , är småföretagare. De har små marginaler och stort ansvar. När olyckan är framme och man blir sjuk, skadad eller arbetsoförmögen, är företagare väldigt sårbara. Man ser inte bara sin egen hälsa gå omkull, utan man riskerar också att få se sitt företag gå omkull. Det blir ett dubbelt elände. En företagare som hamnar under de här premisserna kan inte med lätthet skala ned sin verksamhet eller byta verksamhet. Företagare kan inte byta jobb på samma sätt som en anställd människa kan göra. Därför har jag skrivit den här interpellationen, för den här frågan är alltid lika viktig. Företagare har på många sätt svåra förutsättningar att passa in i sociala försäkringssystem då dessa är uppbyggda utifrån att anställning är . Det finns otaliga exempel på att företagare råkat ut för sjukdom eller olyckor som innebär att de inte är arbetsföra. måste fungera ändå. När företagaren hamnar i sjukskrivning kan konsekvenserna bli dramatiska. Det blir de även för deras personal och deras familjer. Efter 180 dagars sjukskrivning är det inte ovanligt att dessa företagare av får rådet att söka nytt jobb. För vissa kan det innebära att de får lägga ned hela sitt livsverk. Företagare som bygger värden och skapar jobb åt andra människor är på många sätt åsidosatta i de sociala försäkringssystemen. Den här frågan är ständigt aktuell. Jag kom in i för – ja, nu är det jättelänge sedan. Detta var en av de första frågor som jag började engagera mig i. Alliansen tog upp frågorna. Man utvecklade systemen. Då var inte Socialdemokraterna direkt pådrivande, men det var ju i ett annat decennium. Det här är frågor som ständigt behöver vara under luppen. Jag tackar för svaren. Jag tycker att det är bra att regeringen har tagit fram utredningar och att utredningarna har lagt fram bra förslag. Jag noterar ministerns ambition att ständigt vara uppmärksam på de här frågorna, men jag vill ändå locka ut honom lite grann: Vad är det i utredningsförslagen som ministern känner att vi kan bygga vidare på och som han vill skriva en proposition om? Det är svar som nuvarande och blivande småföretagare skulle vara väldigt tacksamma för. 36 Statsrådet (S): Jag vill naturligtvis tacka för engagemanget i frågor som rör socialförsäkringarna. Det handlar inte minst om att beakta företagares villkor i våra socialförsäkringar. Det finns som sagt skäl att välkomna när en moderat riksdagsledamot ställer sig upp i denna kammare och försvarar socialförsäkringarna, med tanke på att kammaren ska ta beslut i fråga om budgetpropositionen. Det finns en moderat budgetmotion – jag läser den återigen – där man föreslår införande av en ny karensdag vid dag 15. Det innebär att efter sjuklöneperiodens slut är utan ersättning. Man föreslår återinförande av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen och sänkt tak i sjukförsäkringen till 7,5 prisbasbelopp. Man föreslår en avtrappning av ersättningen dag 90 och dag 365 samt sänkt ersättningstak för arbetslösa sjukskrivna. Det spelar ingen roll vad jag eller regeringen anser om de utredningar som ska presenteras om dessa förslag går igenom i kammaren, för då går vi tillbaka till den ordning som , , och den alliansregering som satt stod för – med kraftiga försämringar av våra socialförsäkringar och kraftiga försämringar för de sjukförsäkrade. Jag är beredd att hylla varje moderat riksdagsledamot som ställer sig upp och vill förbättra de sociala försäkringarna, för det ska vi göra. Det finns brister i dagens system, inte minst gentemot gruppen företagare. Jag ska svara på fråga. Vi har en viktig utredning som kommer . Utredningen är en direkt konsekvens av de försämringar som genomfördes av den borgerliga regeringen och 2014 och som återigen vill genomföra. Det handlar om prövningen mot normalt förekommande arbete. Det är en prövning som innebär att en del människor hamnar i ett svårt läge relativt tidigt i jämförelse med tidigare regelverk. Utredningen ska kolla på tillämpningen, och om utredningen finner att det finns skäl att ändra lagstiftningen har utredningen mandat att föreslå lagändringar. Vi kommer självklart att ta detta arbete på stort allvar, för vi vill naturligtvis, precis som , säkerställa att människor har ett bra skydd när de blir sjuka. Men min fråga går tillbaka till . Det är en rimlig fråga, som åhörarna och det svenska folket bör ha svar på. vill förbättra sjukförsäkringen och slåss för att företagare ska integreras bättre i våra sjukförsäkringar. Är beredd att rösta mot den moderata budgetmotionen, där det föreslås kraftiga försämringar av sjukförsäkringen? Man har ändå ett personligt ansvar i denna kammare. Har viljan att gå emot , den moderata partiledningen och den moderata riksdagsgrupp som har lagt fram en budgetmotion som är det hårdaste slaget mot den svenska sjukförsäkringen sedan var socialförsäkringsminister? Frågan måste besvaras, så att folk vet vad som händer i denna kammare. 37 HANS (M): Tack för den retoriska uppvisningen! Den var spännande. Att berömma, daska till och gärna byta ämne på vägen innebär ju att debatten blir mycket mer dynamisk. När det gäller de justeringar i socialförsäkringen som är generella och som står bakom behöver statsrådet inte vara orolig. Jag kommer att hålla mig till den knapp som övriga moderater trycker på. De förändringar som sker där är inte i närheten av den vardag som företagare och småföretagare har när det gäller sjukförsäkring och socialförsäkring. Jag kan dra en historia om sotaren , som ramlade ned från ett tak. Det var en arbetsplatsolycka. Eftersom han var företagare var han inte med i facket. Han hade inte något skyddsombud som tog till vara hans intressen. Han bröt båda benen. Hans få anställda i det lilla företaget var beroende av att han fungerade. Han var satt ur spel under de som gällde för sjukförsäkringen. Han fick ingen sjukförsäkring. Han fick gå ned kraftfullt i löneuttag. Hur skulle då de sju anställda kunna hantera företaget? Jo, rullade in i rullstol och såg till att fakturorna betalades. När han kom till blev han rekommenderad att ta en anställning. Det var rekommendationen i dagens , i verkligheten. Den myndighet och de personer som är satta att hjälpa människor som har problem med sin hälsa och med skador uppmanar alltså en företagare att lägga ned sitt företag och ta ett jobb. Det är detsamma som att säga: Säg upp dina sju anställda, med alla konsekvenser som det innebär för dem, deras familjer och deras barn! Jag ska inte dra mer snyft över den historien. Men vi har kanske båda nu visat på en viss retorisk flexibilitet och nyfikenhet. Detta är frågor som är väldigt allvarliga. Vi vill ju alla att det ska byggas fler företag. Vi vill att människor ska våga göra någonting som går utanför komfortzonen. Att starta ett företag är någonting helt annat än att ta en anställning. Det är att kasta sig ut på hal is, ofta i motvind. Men det innebär också frihet och möjligheter. I det sammanhanget är det viktigt att man känner en viss trygghet. Den tryggheten känner inte företagare och småföretagare . Det är en mycket svårare och tuffare situation än den nidbild som statsrådet visar upp om de moderata förslagen till hur en sund sjukförsäkring ska fungera rent generellt. Jag vill få statsrådet att i nästa inlägg svara lite grann på: Vad är det i dessa utredningar som statsrådet känner är mest kittlande? Vad är det för någonting som skulle kunna bli en proposition? Vad är det småföretagare kan se fram emot för att deras trygghet, när olyckan väl är framme, ska kunna vara bättre än vad den är ? (forts. § 12) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. 38 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av näringsminister , statsrådet , statsrådet och statsrådet . Näringsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frisläppande av utvisningsdömda personer 39 (M): Vi har kunnat ta del av hur sex personer som alla har dömts till utvisning har släppts fria på grund av att utvisningarna inte kan verkställas. Det rör sig tyvärr inte om vilka personer som helst utan om personer som av Säkerhetspolisen bedöms utgöra ett hot mot rikets säkerhet. I den här gruppen finns till och med en person som har blivit dömd för terrorrelaterad brottslighet.