prot · H70945 · 2019-12-05 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollen för justerades. § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2019/20:147 Interpellation 2019/20:147 Uppköp av utsläppskrediter av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. Interpellation 2019/20:154 Interpellation 2019/20:154 Biståndet till av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Interpellation 2019/20:164 Interpellation 2019/20:164 Regeringens skattehöjningar av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2019/20:166 Interpellation 2019/20:166 Åtgärder för en hållbar migrationspolitik av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. Interpellation 2019/20:167 Interpellation 2019/20:167 Skattepolitiken och konkurrenskraften av Boriana (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2019/20:168 Interpellation 2019/20:168 Regeringens gröna skattehöjningar av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2019/20:183 Interpellation 2019/20:183 Bristande konkurrensneutralitet av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Kultur, medier, tros-samfund och fritid § 3 Kultur, medier, trossamfund och fritid betänkande 2019/20:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (prop. 2019/20:1 delvis) 1 (L): ”Jag kan inte sluta prata om kommunala . Att jag fick chansen att spela ett instrument, att samhället säger att kultur är bra. Att etablissemangen skickar den signalen, att musik är något man borde hålla på med. Det är ju en så bra idé.” Den som säger så är . har han levererat hitlåtar som har nått globala framgångar. Det är en fantastisk prestation att göra det en gång, men att upprepa det gång på gång är obegripligt skickligt. sätter upp en musikal om sitt livsverk i , och den väntas naturligtvis bli en succé. Det började i eller för honom, men det handlar förstås också om det starka musikliv vi har i . Det är en ekologi där vi, eller snarare man, ger varandra styrka att växa. Jag ska inte ta på mig någon ära att växa inom musikekologi själv, men jag gläds åt att så många andra gör det. Så är det på många håll inom svenskt kulturliv. Vi har många skickliga kulturskapare i detta land, och det är något vi ska vara väldigt stolta över. Tillsammans hjälper de varandra att växa och ta plats, både i och globalt. När man läser om framstår det nästan som att någon kastat in en krok i hans liv, in i hans värld, att han har fastnat på den och att han sedan har dragits vidare till en annan värld som han inte kände till tidigare. Detta är en berättelse om men också en berättelse om . Fast egentligen är det en berättelse om något mycket, mycket större. Det är viktigt för oss alla att vi tidigt och återkommande i livet får möta många olika berättelser om hur det är att vara människa och om hur man kan leva sitt liv. Kulturen har förmågan att ge sådana berättelser till människor. Fler människor måste få känna hur det är att krokar kastas in i livet och att man då dras ur ett sammanhang som man är van vid och dras in i något annat som man inte visste fanns, där man får uppleva andra världar än den som är den naturliga för en själv just i den situation där man då befinner sig. Ju fler möjliga vägar och ju fler möjliga berättelser man får ta del av, desto större frihet har man att själv forma sitt liv . Kultur, medier, tros-samfund och fritid Det är därför det är så bedrövligt att föräldrars bakgrund är avgörande för hur många alternativa berättelser unga människor möter under uppväxten. Barns kulturvanor, precis som resultaten i skolan, följer i alldeles för hög grad föräldrarnas utbildningsnivå och socioekonomi. För en del är det nästan som att livet är en färdigskriven roman som det bara är att vända sida i och så vet man exakt vad som kommer att hända. Allt verkar vara bestämt på förhand, och det är bara att följa ett manus som någon annan har skrivit. För andra är livet ett helt bibliotek där det finns massor av olika berättelser att välja mellan och hoppa fram och tillbaka mellan. Jag som liberal tycker att det är en huvuduppgift för skolan, för kulturen och för medierna att försöka nå människor som annars inte skulle upptäcka så många olika alternativ och möjliga vägar. Det är därför lässatsningar är så viktiga. Jag skulle vilja se en mer offensiv och strategisk nationell satsning på läsfrämjande. Det är därför vi måste ha mer kultur i skolan och utveckla Skapande skola. Det är därför biblioteken är så viktiga. Biblioteken har en särskilt viktig roll i mitt liberala hjärta. Jag tänker på biblioteken som ett finmaskigt nät av mötesplatser för läsning, bildning, berättelser och fördjupade samtal. Jag tänker att uppsökande verksamhet och samarbete med andra mötesplatser skulle kunna ge fler möjlighet att stärka sin förmåga att fatta självständiga beslut om sitt eget liv men också om samhället. Därför är biblioteken en central och vital del av demokratin, men också i många människors strävan efter förståelse. Liberalerna har ett budgetsamarbete med regeringen. Vi står bakom budgetpropositionen . Det är en bra satsning att vi nu återinför det statliga bidraget till kulturskolorna. Det måste gå att lösa de problem som finns i samband med Skolinspektionens beslut om kommun. Jag hoppas att man kan hitta fungerande lösningar också där, för måste få ta plats och växa. Fri entré återinförs. Jag önskar att vi kunde få en bredare politisk överenskommelse om hur vi hanterar frågan om entréer. Det är inte alldeles utmärkt att byta system för avgifter . Det skulle vara bra, inte minst för sektorn, om vi kunde nå en bred överenskommelse. Avgifterna ska inte skifta med politiska majoriteter. ser jag att mycket mer behövs. Vi behöver fler satsningar i många delar av kulturlivet. Vi behöver mer än någonsin fundera över hur fler människor blir nyfikna, hur fler vill bilda sig och hur fler ger sig själva förmågan att fatta självständiga och välgrundade beslut. Det är därför kulturpolitiken är ett så centralt politiskt område. Kulturen behöver ta större plats i . Kulturpolitiken måste vara offensiv. Bildning och kreativitet är något vi behöver mer av i detta land. Med detta sagt är det en budget som ger ökade möjligheter för människor att nås av de där krokarna, en budget som öppnar snarare än sluter, en budget som öppnar upp i stället för att rama in. Man kan grovt dela in kulturpolitiken i två huvudinriktningar ideologiskt. Den ena vill öppna upp, och den andra vill stänga in. Den ena vill ha läsfrämjande, och den andra vill stänga folk ute från biblioteken. Den ena vill ha nyfikenhet, och den andra vill ha slutenhet. Den ena vill ha bildning och kunskap, och den andra drar ned på folkbildning. Den ena gillar överraskningar, och den andra vill att var och en blir vid sin läst. Den ena vill att kulturen ska ge individer verktyg att finna sin identitet och utveckla sin potential, och den andra vill att kulturens kraft ska stärka den nationella identiteten. Kultur, medier, tros-samfund och fritid På den ena kanten, ytterst, finns . Jag tycker att liberal kulturpolitik står för motsatsen. Jag vill använda kulturens kraft för att öka människors makt över sitt eget liv. Jag vill öka människors frihet, och jag ser att kulturen har en helt central del i att det ska bli så. 2 (SD) replik: Vi kan, som vi alla har gjort, notera att Liberalerna, precis som mycket riktigt påpekade, befinner sig i ett budgetsamarbete med regeringen. Därför är min raka fråga: Vad hände med Liberalernas förfäktande av att införa en satsning på särskilt stöd till museer? går länsmuseerna landet över på knäna. Har man misslyckats i förhandlingarna med regeringen eller ändrat ståndpunkt kring om satsningen var en klok idé? Anser man att regeringens politik på kulturområdet är så pass bra att man inte behöver väcka någon egen budgetmotion? Hur har man tagit ställning till något som man tidigare framhävt som en av de viktigaste åtgärderna för svensk politik, nämligen att införa produktionsincitament för svensk filmindustri så att svensk film kan blomstra i landet? Det är en åtgärd som även regeringen har förfäktat att den vill införa. Men detta har ännu inte skett, inte ens i årets budget. Liberalernas förhållande till regeringens filmpolitik har varit diametralt motsatt i många avseenden. De ståndpunkter som Liberalerna förfäktar för att stärka svensk film i stort – just kreativitet men också produktion av både internationell och nationell karaktär i hela – lyser med sin frånvaro i regeringens politik. Min fråga är därför: Vad händer i förhandlingarna, och har Liberalerna lämnat walkover i dessa frågor ? 3 (L) replik: För Liberalernas del ser vi fortfarande ett stort behov av att utveckla svenskt kulturväsen. Vi ser ett stort behov av att stärka regionerna, och vi ser ett stort behov av produktionsincitament och en stark filmproduktion i . När man samarbetar får man göra upp med partierna. Man måste också väga saker mot varandra. behövs det en kraftig satsning på till exempel rättsväsendet, och då får andra saker stå tillbaka. behövs det, som i detta fall, ett återinförande av kulturskolestödet. Det är denna typ av prioriteringar som man gör i samarbete. Men, fru talman, jag ska säga att när jag läser kulturmotion är jag mycket stolt över att mitt parti gjorde upp med regeringen. 4 (SD) replik: Kultur, medier, tros-samfund och fritid Jag tackar för klargörandet. Då tolkar jag det också som att man är stolt över att inte ha lyckats driva igenom de otroligt välbehövliga reformer som det svenska kulturlandskapet längtat efter, inte minst när det gäller kulturarvet och när det gäller länsmuseernas förhållanden. På länsmuseerna går man nu på knäna. Deras möjligheter till både bevarande och utveckling av verksamheten minskar utifrån att fri-entré-reformen förstärks och Stockholmsbornas och turisternas tillträde till museer ökar – grupper som redan besöker dessa museer – på landsbygdens bekostnad. Är man då stolt över att svika Kultursverige utanför tullar är jag stolt över att våra kulturpolitiska budgetmotioner står i kontrast till varandra. 5 (L) replik: Det är självklart så att när partier samarbetar har de fortfarande sina ingångsvärden i budgetdiskussionerna och gör upp utifrån det. Vi har fortfarande till stor del den inriktning som vi har haft tidigare, och vi har fått igenom en del saker som vi tycker är bra. Jag är mycket glad över att inte budgetmotion går igenom, eftersom det skulle vara mycket konstigt om man redan från skulle avveckla till exempel allt filmstöd utan att det finns någonting annat på plats. Jag tycker att det skulle vara jättekonstigt om man skulle ta bort från folkbildningen. behöver mer bildning och mer kunskap. Därför är jag glad över att mitt parti tog det ansvar som behövdes, kom överens om januariavtalet och genomför budgetsamarbete, inte minst för att inflytande över svensk kulturpolitik ska minimeras. 6 LAWEN REDAR (S): Att se från toppen av en regnig förmiddag , att besöka stenhuggarnas Folkets hus i i eller att få se Dansinitiativets lokaler i är verkligen något alldeles speciellt. Det är alldeles speciellt att få se den stora röda teaterladan, teater, intill sjön i , eller renoveringsplanerna för Rosengårdsbiblioteket i eller hur fint det har blivit på konst- och i efter renoveringen eller hur hela Laxholmen i har blivit ett museikluster. Det är också alldeles speciellt att se äldre biblioteksbesökare i i undervisas i digitalisering av nyanlända. Detta är ett ytterst litet axplock av all meningsfullhet, historia och bildning, möten och kultur som går att finna i vårt land och som jag har fått möjlighet att ta del av. Men när medie- och kulturpolitiken återges i samhällsdebatten har det främst kommit att handla om huruvida icke-medborgare ska få låna böcker på bibliotek, att kommuner inte längre ska få köpa in samtidskonst eller att public service saknar trovärdighet. Kultur, medier, tros-samfund och fritid Hos en bred allmänhet väcker detta oförståelse och en viss form av oro. Stegvis presenteras förslag vars innebörd skakar grundvalarna i den liberala demokratin så som vi är vana vid den. Självklart är det välkommet med en politisk debatt och nya förslag som stärker kulturpolitiken. Men aktiv misstro mot medier, begränsning av lån av litteratur och inskränkning av konstmotiv handlar faktiskt om någonting helt annat. Det handlar om ett samhällsbygge långt bortom det frihetliga. Det går att utforma samhällen där det fria ordet begränsas, där konsten inskränks och där utlåningslitteratur enbart ska vara på ett visst språk. Det finns tyvärr alldeles för många samhällen i den här världen som ser ut på det sättet. Den svenska arbetarrörelsen bröt upp från denna typ av idéer ganska . Man inspirerades av de liberala demokratiska värdena och den praktiska politiska filosofin. Den främste anhängaren av teorierna var som sammanfattade det på följande sätt: Det går inte att ta fram ritningar över det perfekta samhället och tro att det ska kunna genomföras utan tvång eller på bekostnad av grupper i samhället. I stället får man ta sin utgångspunkt där man befinner sig och bedriva reformarbete konkret för att åstadkomma stegvisa förändringar. är det så tydligt vilket väsensskilt och annorlunda parti är som när de talar om sin kulturpolitik. Jag är av den bestämda uppfattningen att de har målat upp sitt framtidssamhälle. De reformer som presenteras visar att de är beredda att genomföra dem på bekostnad av grupper i samhället och kulturlivets oberoende. Det är därför ytterst välkommet att kulturministern har tagit initiativ till att utreda principen om armlängds avstånd, detta särskilt mot bakgrund av 220-punktsprogram i som bland annat innebär ett inköpsstopp för utmanande samtidskonst. Hur ser på principen om armlängds avstånd, som innebär att politiker inte ska lägga sig i hur ett konstverk utformas, även om det är beställt av det offentliga och finansierat med skattepengar, hade varit intressant att höra i debatten. Medan den nationalistiska kulturpolitiken bygger på att exkludera människor handlar socialdemokratins om att frigöra människor. Den fullständiga demokratiseringen av samhället har nämligen inte skett förrän varje samhällsmedborgare har makten över sitt eget liv och sina egna drömmar. Kultur för oss socialdemokrater är egentligen allt som konstruerat eller kultiverat människan. Man brukar säga att motsatsen till kulturen är naturen. Det handlar om de värden och normer som genomsyrar det mänskliga samhället och som därigenom utgör dess fundament – om strukturerna kring hur ett samhälle ska vara uppbyggt, vilka underordningar och överordningar som ska tillåtas finnas och hur vi förhåller oss till dessa i egenskap av samhällsmedborgare. I och med att kulturen är bärare av strukturer kring hur ett samhälle är organiserat är den per automatik också ett maktinstrument. I den värsta av världar används kulturen för att radera kulturarv och historia och för att begränsa och censurera berättelser och konstnärliga uttryck. Men i den bästa av världar kan den stärka människans förmåga att ta makt över sitt eget liv. För oss socialdemokrater har kulturen historiskt handlat om, och gör det än , folkets bildning – kunskaper och färdigheter, viljestyrka och behärskningskonst, detta oavsett vilken samhällsklass man tillhör eller vilket levnadskall man har. Det handlar om makten att kunna analysera samhället och påtala och förändra de samhällsbrister som man har i sin vardag och i den verklighet som man ser. Kultur, medier, tros-samfund och fritid Särskilt angelägna är därför de insatser som vi i denna budget riktar till barn och unga. Ska vi verkligen lyckas med kulturpolitiken måste vi nå ut till alla våra barn och unga. Vi kommer aldrig att åstadkomma detta om inte estetiken, konsten och kulturen blir en del av den obligatoriska grundundervisningen i skolan. Vi föreslog ett återinförande av estetiska ämnen i gymnasieskolan , men tyvärr fanns inte det breda stödet här i riksdag. Vi har även tittat på hur kommunernas kulturfinansiering riktad till barn och unga ser ut. Enligt är det de kommuner som styrs av en borgerlig majoritet som uppvisar minst ekonomisk satsning på kulturverksamheter riktade till barn och unga. Särskilt angeläget just nu är de kommunala nedskärningarna som görs på kulturskoleverksamheterna. Genom denna budget har vi därför prioriterat statens stöd till kulturskolorna, det så kallade utvecklingsbidraget om . Jag noterar att har ändrat uppfattning i frågan och stöder utvecklingsbidraget. Det är ett mycket välkommet initiativ. Vi förlänger och förstärker också satsningen på hågkomstresor till minnesplatser med , så att unga via skolan rustas med historiska kunskaper om rasismens förödande konsekvenser. Vi tillför även 25 miljoner till satsningen Stärkta bibliotek för att nå unga i socioekonomiskt svaga områden. På bereds nu både Läsdelegationens slutsatser och biblioteksstrategin, och tillsattes dessutom en utredning för att se över förutsättningarna för och införandet av kvalitetskrav på skolbibliotek. Andra viktiga satsningar i syfte att göra den offentliga kulturen mer tillgänglig är återinförandet av den fria entrén på statliga museer, 11 miljoner för att ytterligare kompensera för renoveringen på , kunskapshöjande insatser avseende svensk demokratis 100-årsjubileum samt en satsning om 20 miljoner till idrottsrörelsen för att i samarbete med pensionärsorganisationer utveckla idrotten för äldre. Jag vill avsluta med att betona mediebranschens utmaningar i takt med globaliseringen, digitaliseringen och teknikutvecklingen. Det har i riksdag fattats beslut om ett nytt avgiftssystem och sändningstillstånd för public service. Den kommersiella mediebranschen har allt färre annonsintäkter som finansierar högkvalitativ journalistik, vilket gör att vi har infört ett medie-, press- och vita-fläckar-stöd. I denna budget går vi vidare med medelstilldelningen till public service och höjer mediestödet till lokal journalistik och nyhetsförmedling i hela landet med . Vi kommer förstås att även fortsättningsvis följa upp den snabba utvecklingen i branschen. Med detta sagt yrkar jag bifall till regeringens proposition och avslag på samtliga reservationer. 7 (SD) replik: Kultur, medier, tros-samfund och fritid Mycket ska man höra innan öronen trillar av, som man brukar säga, och jag hörde Lawen Redar tala om hot mot kulturlivets oberoende, om att utlåningslitteratur bara skulle erbjudas på vissa språk etcetera. Min första raka fråga är: Var någonstans i har kulturlivets oberoende hotats? I vilka kommuner har armlängds avstånd inte förstärkts efter att nya styren har tillsatts efter valet? Oberoendet är naturligtvis vitalt, och jag håller med Lawen Redar om att det är fundamentalt att regeringen vill tillsätta en utredning kring armlängds avstånd för att stärka oberoendet. Vad vi har sett exempel började nämligen inte minst när det uppmärksammades stort att man från ett miljöpartistiskt styrt departement ville påverka redaktionellt urval i public service. Det har inget annat svenskt parti gjort . Det är alltså aktuellt. Det har också fortsatt med att man, genom utnämningsmakt och i förhållande till den museipolitik som har sjösatts, har minskat – menar jag – det vetenskapliga oberoendet och den evidensbaserade forskningen till förmån för mer politiserade former av både uppdrag och utställningar. Detta är bara några exempel på hur oberoendet har minskat och hur detta har speglats i den mediala debatten . Det har uppmärksammats av många debattörer, av många partier och av många i folklivet i stort. Att man vill bidra till folkets bildning verkar inte belönas av väljarkåren och inte heller i det faktiska utfallet av den kulturpolitik som regeringen har drivit. 8 LAWEN REDAR (S) replik: Jag tackar för frågan. När ett visst parti börjar instrumentalisera kulturpolitiken kan det reflexmässiga gensvaret vara att man minst lika mycket går in i instrumentaliseringen. Jag menar att det är en mycket farlig väg. Det är inte så kulturpolitikens ambitioner och mål ska se ut. Det handlar i stället om yttrandefriheten, och det innebär att man måste acceptera åsikter som man inte nödvändigtvis tycker om – med dess yttersta begränsning, vilket är hets mot folkgrupp. Men är det inte så att partikamrater i har ett 220-punktsprogram för vad de vill åstadkomma där? Och är det inte så att punkt 200 handlar om att man ska genomföra ett inköpsstopp för samtidskonst? 9 (SD) replik: Jag är glad om vi är överens om att det är yttrandefriheten som ska vara grunden för och prägla mycket av kulturlivets oberoende. Det är också viktigt att den fria konsten just står fri från politiska pekpinnar och återrapporteringsformulär som är alltför stelbenta och är så , under nuvarande regering och riksdagsmajoritet. Det är intressant att Lawen Redar nämner , för det har klargjorts vid ett flertal tillfällen – inte minst i en artikel av undertecknad och av , som är kommunstyrelsens ordförande i – att man faktiskt har frångått den direkta politiska styrningen i det program som var politiskt tillsatt av det tidigare socialdemokratiskt ledda styret i . förstärker man avståndet och vill snarare göra det genom att förstärka medborgardialogen och den folkliga förankringen samt genom att ha ett längre avstånd till vad den fria konsten vill uttrycka. 10 LAWEN REDAR (S) replik: Kultur, medier, tros-samfund och fritid Det jag noterar är att kulturchefen i har lämnat sitt uppdrag och att biblioteksföreningen har varit aktiv i debatten om att icke-medborgare inte får låna litteratur. Det är åtminstone ett förslag som har varit uppe när har svarat på frågan hur man vill hantera utlåning på bibliotek. Det vi också kan se är att detta framgår tydligt av det 220-punktsprogram man har i kring hur man vill hantera kulturlivet. Man är inne och naggar på ett område som är ytterst känsligt. Jag välkomnar det initiativ kulturministern har tagit. Man har ålagt Myndigheten för kulturanalys att titta vidare på principen om armlängds avstånd, och det ska bli mycket intressant att se resultatet av den utredningen. 11 (M) replik: Utan kulturarbetare och kreatörer stannar Kultursverige. Jag har tidigare här i kammaren lyft frågan om kulturarbetares villkor och socialförsäkringssystemet. , , gjorde en utredning som visade att medellönen är ungefär 13 000 och att många kulturarbetare till exempel avstår från att skaffa barn därför att de har alldeles för låg föräldrapenning för att det ska gå att överleva på den. Det är också oroande att arbetsstipendier som är kortare än – tror jag att det är – inte är pensionsgrundande. Min fråga till Lawen Redar är, fru talman: När får vi se förslag från regeringen som inkluderar även den här delen av näringslivet? 12 LAWEN REDAR (S) replik: Jag tycker att det är väldigt bra att vi lyfter fram kulturskaparnas villkor. Det gjordes ju i den utredning från den förra mandatperioden som lade fram ganska många förslag om vad som ska till för att förutsättningarna ska kunna förbättras. Ett exempel är den fruktansvärda situation som lyfter fram, nämligen att etablerade konstnärer i tycks ha en medelinkomst på 13 000 . I takt med att hyrorna och kostnaderna höjs i samhället är det oerhört svårt att arbeta som konstnär i . Om vi börjar med utredningen ser jag goda förutsättningar för att vi ska kunna komma vidare med dess förslag, eftersom den finns med i januariöverenskommelsen. Om det inte har funnits med i den här budgeten tror jag ändå att det finns goda förutsättningar att komma vidare; det är en av de punkter som finns. Socialdemokraterna, delar uppfattningen att detta är mycket angeläget.