prot · H60973 · 2019-04-04 00:00:00 — Vad gäller personalförsörjningen tog jag själv i mitt anförande upp vikten av att klara kompetensförsörjningen. En aspekt som är viktig för mig handlar om jämställdhet. Vi måste rikta oss till hela befolkning för att tillvarata dess kraft och kapacitet för att vi ska kunna klara alla de investeringar vi står inför. En annan aspekt är given. Väldigt många har kommit till . Här finns människor med erfarenhet av infrastrukturbyggen från andra delar av världen. Det är en fantastisk kapacitet. En viktig strategi är såklart att se till att många som kommit till nu också får möjlighet att bygga . Där finns ett starkt engagemang och intresse, tror jag. Med de satsningar vi gör på kunskapslyft, yrkeshögskola och högskoleutbildningar tror jag att vi kan förmå att locka fler till inte minst infrastrukturbranschen. Då gäller det att arbetsvillkoren är bra och att man har god arbetsmiljö. Man måste locka med bra karriärvägar. Man behöver också fundera över vilka arbetsvillkor man erbjuder medarbetarna. Jag noterade att vid ett stort projekt valde att avbryta det med anledning av att arbetsmiljöaspekterna inte beaktades på ett tillräckligt bra sätt. Jag tror att det är klokt att göra så. Vi måste nog vara tydliga med att man har ett ansvar för vilket rykte och vilken status man har om man jobbar inom infrastruktur- och transportbranschen. Där har vi alla ett gemensamt jobb att göra. 189 (SD) replik: Tack, ministern! När det gäller ERTMS tror jag att företagen i mångt och mycket är väldigt kritiska för att de får betala otroligt mycket för att utrusta sina lok med systemet. Det finns många klagomål mot ERTMS, men jag är inte säker på att man ser alla fördelar med det. Precis som ministern var inne på kan vi konstatera att om man jämför helt nybyggda ATC-system med ERTMS finns det en väsentlig skillnad till ERTMS fördel. Vi ser att förseningarna minskar, men jag är inte helt övertygad om att tågoperatörerna ser det på samma sätt. Jag tror faktiskt att en stor hake är kostnaden. Riksdagsledamoten var tidigare inne på att det utgör ett problem för transportföretagen att utrusta sina lok. Jag tänkte ställa samma fråga till ministern, för det är ju lätt att glömma att svara. Menar ministern att vi inte ska ge några pengar alls till transportföretagen? Vi i vill att operatörerna ska få fullt betalt för sina omborddata för ERTMS. Jag tror att operatörerna hade haft en helt annan inställning om vi på denna punkt hade gått dem till mötes. En av anledningarna till att vi vill pausa är att det finns en risk att vi står utan fordon om vi bygger Scanmed Öst-korridoren med ERTMS. På tror jag nog att man hinner lyckas fixa detta, eftersom är väldigt kapitalstarkt. Jag ser dock en risk med Scanmed Öst eftersom så många operatörer står utan omborddata. Min fråga till ministern är: Är du villig att gå företagen till mötes och ge dem ett stöd för att utrusta lok med ERTMS? 190 Infrastrukturminister (S) replik: Jag får återkommande väldigt många önskemål från operatörer som vill ha ombordutrustning betald, från kommunalråd som vill ha nya infrastrukturinvesteringar och från många andra som tycker att regeringen ska skjuta till resurser. Allt detta prövar jag, regeringen och de vi förhandlar med samlat när vi tar ställning i budgetpropositioner eller vårbudget. Jag tänker därför inte ge svar på frågan . Jag vet vilka önskemål som finns och har en bra dialog med operatörerna. Jag ser utmaningen med ERTMS, men jag ser också utmaningen med att kunna göra väldigt många andra satsningar. Jag noterar att sällan har den utmaningen, eftersom en sådan budgetdisciplin inte alltid finns eller så antar de att kostnaden kan minskas på andra områden. Jag kom på att inte har någon ytterligare replik, så jag ska därför undvika att vara alltför polemisk i frågan. För mig är det dock viktigt att vi har koll på vad vi lovar. Det är viktigt att vi är tydliga med hur vi använder statens resurser. Det är också viktigt att sätta målet främst. Det handlar återigen om funktionaliteten i järnvägssystemet. Vi måste öka godskapaciteten. Det kommer att behövas, eftersom godsmängden ökar. Vi måste se till att förmå att så snabbt som möjligt implementera ny teknik men också säkerställa att den kan upprätthålla rätt kvalitet. I detta är ett viktigt underlag. Vi kommer fortsätta att diskutera implementeringen av ERTMS. Inget av detta hade varit möjligt om det inte vore så att vi kan lägga 100 miljarder mer på den nationella planen för infrastruktur och därmed göra den största järnvägssatsningen i modern tid. Det känns tryggt att veta. 191 (SD): Jag vill börja med att säga att vi står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag endast på reservationerna 16 och 23. Det har skett en stor ökning av resande på järnväg . Det pratas även mycket om tågresande och hur man kan resa ut i eller världen med till exempel nattåg. Ser man till klimatet är det positivt att resa med järnväg, och är det också väldigt smidigt att resa med tåg. Tyvärr har det varit mycket fokus på de problem som finns runt järnvägen: förseningar, inställda tåg, signalfel, spårfel med mera. kunde vi läsa om Pågatågen och irritationen hos passagerare som reser i . Med tanke på hur bra upplägg Skånetrafiken har är det förvånande att det går så många fordon på motorvägen ned till . Man väljer hellre att sitta i bilköer än att riskera försenade eller till och med inställda tåg. Detta måste vi göra något åt. Viljan finns alltså att resa med tåg, men det går inte att lita på att tågen kommer . Detta ställer till det väldigt mycket för bland annat arbetspendlare. Skånetrafiken härleder själva problemen till infrastrukturen som är undermålig samt att andelen obehöriga på spåren har ökat kraftigt. Vi vet att fler vill åka tåg, men fortsätter problemen finns det en risk att tågtrafiken i stället tappar resenärer eftersom man inte kan lita på att man kommer fram . Jag försöker själv alltid att resa i mycket god tid för att klara av förseningar. Att komma för sent till ett möte är för mig helt oacceptabelt. Problemet för mig handlar om ifall jag ska åka tåget som går tidigare eller till och med tidigare för att hinna . När jag åkte med Öresundståget mot fick vi innan tåget var i besked om att det skulle bli vår slutstation på grund av spårfel mellan och . Öresundståg hade bokat ersättningsbussar men tyvärr inte fått dessa bekräftade. Det var en stor osäkerhet. Tiden gick, och nästa tåg hann komma. Det var lika mycket folk på stationen som i en . Gissa om det blev kamp om bussarna när de dök upp för att föra oss vidare till ! har ett stort behov av upprustning, och det satsas mycket på att förbättra järnvägen. Men det behöver göras smart och snabbt för att behålla andelen resenärer. Att bygga höghastighetsjärnväg som står klar är inte vad som behövs. Det vi behöver är att optimera och bygga ut dagens järnväg. Bygg ut till dubbelspår och fyrspår där det behövs. Genom att bygga smart kan man på vissa sträckor dubbla eller fyrdubbla kapaciteten med ganska små medel. Det behövs nya spår där man kan köra persontrafik och godstrafik. Vi har inte råd att bygga nya spår enbart för persontrafik när vi vet att godset vill öka sin andel med tågtrafik. Jag tänkte även passa på att prata lite om gränsöverskridande trafik. Fokus kommer jag lägga på även om järnväg till och också är viktigt. Det har inte undgått någon att vill ha en fast förbindelse mellan och . Jag säger inte nej till den önskan. Däremot vill jag att regeringen ser över möjligheten att skapa en fast tågförbindelse mellan och . stad har ett bra material för ett så kallat Europaspår. Det är dock tänkt som en förlängning på Sverigeförhandlingens höghastighetssatsning. När vi tittar närmare på Europaspåret ser vi enorma fördelar med en sänktunnel mellan och . när Fehmarn är beslutad beräknas godstrafiken öka . Vi får inte glömma att pendlingen väntas öka med bara på , något som inte klarar av kapacitetsmässigt. Om man tar detta i beaktande och bygger spår med en standard klarar vi av ökade volymer av persontrafik och godstrafik. Vi är inte heller lika sårbara som när vi förlitar oss på som den mer eller mindre enda fasta förbindelsen till och till kontinenten. Att köra godståg mellan och tror jag blir svårt på grund av geografin, och jag har svårt att tro att danskarna ser det som en bra lösning. Däremot tror jag att man kan bygga en överfart för biltrafik mellan och . Det vore en bättre lösning. Jag vill bara säga det en gång till nu när vi har infrastrukturministern i rummet: Vi talar om en beräknad ökning av järnvägstrafiken när Fehmarn öppnar. Det är mycket gods och nattåg som kan passera och vidare ut i . Vad vi kan läsa oss till kommer maxhastigheten att vara i Fehmarn , och det klarar vi galant med 250-kilometerståg. För godset är Europaspåret den bästa sträckningen, men även den sista lilla delen av Västra stambanan behöver byggas ut till dubbelspår för att tågen ska kunna åka smidigt från , och ned till och ut i . Jämfört med –Helsingör-förbindelsen är den stora fördelen med en tågtunnel mellan och att den även kan användas för godstrafik. En sådan tunnel skulle kunna fungera för såväl gods- som pendeltrafik. Det skulle avlasta och minska lastbilstrafiken på genom samt fungera som redundans om något inträffar på . Behovet av resande kommer bara att öka , och om vi kan göra det med tåg på ett smidigt och miljövänligt sätt är det ett plus. Vi vet att internethandeln ökar och att godsvolymerna väntas öka. Personligen hade jag gärna sett att dessa volymer tillföll fartygsfrakter, men när Fehmarn öppnar kommer en hel del volymer att åka med tåg. Jag har med mig en usb-sticka med information om Europaspåret. försvann ministern, men jag får söka upp honom efteråt så att han får djupare kunskap om Europaspåret, som ligger mig varmt om hjärtat. Jag hoppas att vi får en mycket bättre infrastruktur framöver nu när Infrastrukturdepartementet har invigts. Jag hoppas också på en djupare syn och kunskap. 192 (V): Jag säger som : Det var synd att ministern hann gå. Jag hade också någonting viktigt att säga till honom. Vi debatterar trafikutskottets betänkande TU5, Infrastrukturfrågor. Jag måste börja med att verkligen få er kollegor att lyssna . Jag förstår att det inte är den bästa tiden så här , men jag ska göra mitt bästa. Jag har på mig att lyfta den absolut viktigaste infrastruktursatsningen som berör inte bara östra utan även knyter ihop ett EES-land med två EU-länder och Nordasien. Jag talar givetvis om motion 2018/19:1280 som ni måste läsa och som jag har skrivit tillsammans med från . Den tar upp vikten av ett sammanlänkat , och vi anför att regeringen bör verka för att förslag till CEF-förordning för ett sammanlänkat –2027 även ska möjliggöra en ytterligare järnvägsutbyggnad i i syfte att stärka hållbara godstransporter i regionen. Det fanns ett gruvbolag som hette som gick i konkurs. Det var den största industrikonkursen i . 12 miljarder har man satsat. Gruvan är igång. Det är jättebra. Nackdelen är att man kör med lastbil – malmslig körs från gruvan till . En sådan här järnvägssatsning skulle knyta ihop Kolari i med i . Ni fattar inte hur viktigt det skulle vara för regionen men även för , , och . Framtiden för Kaunis är att de avser att öka sin produktion till från dagens 2 miljoner när de öppnar ytterligare en linje på anrikningsverket och brytning på sidan om. Det innebär att efter den ökningen kommer det var , dygnet runt, att gå en lastbil med . Det är inte rimligt . Den här järnvägssatsningen skulle kanske kosta dryga avkastning från till oss, om jag tar ett exempel. Det finns fyndigheter i regionen. Det är fyndigheter på över 1 miljard ton varav råmalm som är kända. Sedan finns det säkert ytterligare okända. Den här satsningen skulle göra ytterligare fyndigheter brytningsvärda. Det är jätteviktigt. Bältet sträcker sig även på den finska sidan. Det finns fyndigheter där. Finnarna och norrmännen är för detta. Det ger vinster. Norrmännen säger att om den blir verklighet kan de frakta lax till Nordasien. tar det med båt, eller så kör man med lastbil. De som stöder satsningen är givetvis länsstyrelserna i , kommunerna och handelskamrarna i och . De stora bolagen är givetvis viktiga . , och skogsbolagen säger det. hamn och finska kommuner säger samma sak. Alla dessa skulle kunna ha nytta av den, och givetvis skogsbolagen. Jag ber er: Läs motionen. Det enda jag kan göra är att försöka få er att förstå hur viktig den satsningen är. Låt oss inte missa chansen att minska utsläppen radikalt. Det är vad det handlar om. ger vi en hel region en hållbar framtid. Man får tycka vad man vill. Men basindustrin skulle bli motor, fyndigheterna skulle bli mycket brytvärda mellan dessa orter och man skulle knyta ihop dessa länder med Nordasien. Jag får tacka för att jag i varje fall fick talartiden . Något annat kan jag inte göra. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas ) § 16 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2018/19:474 En rättssäker asylprocess av (L) till justitie- och migrationsminister (S) av (C) till statsrådet (S) 2018/19:476 Flygets klimatpåverkan av (M) till miljö- och klimatminister (MP) 2018/19:477 Utbyggnad av av (M) till infrastrukturminister (S) § 17 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2018/19:434 Användning av extra anslag till FOI av (M) till försvarsminister (S) 2018/19:435 Trygghet i HVB-hem av (L) till socialminister (S) 2018/19:436 Embryodonation av (L) till socialminister (S) 2018/19:437 Kompensation för sena utbetalningar av EU-ersättningar av (M) till statsrådet (S) 2018/19:438 Kolkraftsutbyggnaden i världen av (M) till miljö- och klimatminister (MP) 2018/19:443 Tvångsanslutning av enskilda avlopp av (M) till miljö- och klimatminister (MP) 2018/19:442 Lärarbehörighet av (M) till utbildningsminister (S) 2018/19:445 Biobränsle av (M) till miljö- och klimatminister (MP) 2018/19:449 Konsumenters möjlighet att välja svenskproducerad mat av (SD) till statsrådet (S) 2018/19:448 Val av bil och bilbränsle av (SD) till miljö- och klimatminister (MP) 2018/19:450 Bygglov för solceller av (C) till statsrådet (MP) 2018/19:453 Samordningsnummer för asylsökande inom hälso- och sjukvården av (L) till finansminister (S) 2018/19:452 Myggbekämpning vid Nedre av (L) till miljö- och klimatminister (MP) 2018/19:454 Rymdlagen av (C) till statsrådet (S) 2018/19:455 Ratificering av Hongkongkonventionen av (V) till statsrådet (S) 2018/19:456 Dieselstölder av (M) till statsrådet (S) 2018/19:457 Den riktade lönesatsningen till poliser av (M) till statsrådet (S) § 18 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till ajourneringen , av tredje vice talmannen därefter till ajourneringen , av andre vice talmannen därefter till och med § 15 anf. 164 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om subsidiaritetsprövning § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 4 om tillämpningen av den kommunala finansieringsprincipen betänkande 2018/19:FiU17 (Beslut fattades under § 14.) § 5 Statlig förvaltning och statistikfrågor betänkande 2018/19:FiU25 (Beslut fattades under § 14.) § 6 Offentlig upphandling betänkande 2018/19:FiU34 1 (M) 2 (SD) 3 (V) 4 (L) 5 (S) 6 (V) replik 7 (S) replik 8 (V) replik 9 (S) replik 10 (MP) (Beslut fattades under § 14.) § 7 rapporter om räkenskapssammandragets tillförlitlighet och räkenskapssammandraget som underlag för kommunjämförelser betänkande 2018/19:FiU41 (Beslut fattades under § 14.) betänkande 2018/19:CU9 11 (M) 12 (V) 13 (KD) 14 (S) 15 (KD) replik 16 (S) replik 17 (KD) replik 19 (S) replik 20 (M) replik 21 (S) replik 22 (M) replik 23 (S) replik 24 (SD) 25 (S) replik 26 (SD) replik 27 (S) replik 28 (SD) replik 29 (C) 30 (L) 31 (KD) replik 32 (L) replik 33 (KD) replik 34 (L) replik (Beslut fattades under § 14.) betänkande 2018/19:CU10 35 (M) 36 (SD) (forts. § 11) 37 TREDJE VICE TALMANNEN Mäns våld mot kvinnor 38 (M) 39 Statsrådet (MP) 40 (M) 41 Statsrådet (MP) 42 (SD) 43 Statsrådet (S) 44 (SD) 45 Statsrådet (S) 46 (C) 47 Statsrådet (S) 48 (C) 49 Statsrådet (S) Kriminalisering av köp av hyreskontrakt 50 MOMODOU (V) 51 Statsrådet (MP) 52 MOMODOU (V) 53 Statsrådet (MP) 54 (KD) 55 Statsrådet (MP) 56 (KD) 57 Statsrådet (MP) 58 (L) 59 Statsrådet (MP) 60 (L) 61 Statsrådet (MP) beredskap för en hård brexit 62 (S) 63 Statsrådet (S) 64 (S) 65 Statsrådet (S) Omställningen till ett hållbart skogsbruk 66 (MP) 67 Statsrådet (S) 68 (MP) 69 Statsrådet (S) Åtgärder mot bostadsbristen bland unga 70 (M) 71 Statsrådet (MP) 72 (M) 73 Statsrådet (MP) Bekostandet av EU:s finansiella instrument 74 (SD) 75 Statsrådet (S) 76 (SD) 77 Statsrådet (S) Stöd till offer för våld i nära relationer 78 (C) 79 Statsrådet (MP) 80 (C) 81 Statsrådet (MP) Regeringens inställning till upphovsrättsdirektivet 82 (KD) 83 Statsrådet (S) 84 (KD) 85 Statsrådet (S) Regelverket för handel med nybyggda bostadsrätter 86 (S) 87 Statsrådet (MP) 88 (S) 89 Statsrådet (MP) Hot och trakasserier mot svenska djurhållare 90 (M) 91 Statsrådet (S) 92 (M) 93 Statsrådet (S) En minskning av vildsvinsstammen 94 (KD) 95 Statsrådet (S) 96 (KD) 97 Statsrådet (S) 98 (S) 99 Statsrådet (MP) 100 (S) 101 Statsrådet (MP) 102 (M) 103 Statsrådet (MP) 104 (S) 105 Statsrådet (S) Kunskap om hedersrelaterat våld och förtryck 106 (M) 107 Statsrådet (MP) EU:s syn på agerande 108 (M) 109 Statsrådet (S) Skador orsakade av granbarkborren 110 (S) 111 Statsrådet (S) Svenska betodlares konkurrenskraft och växtskyddsmedlet Gaucho 112 (M) 113 Statsrådet (S) Balkanländer som potentiella EU-medlemsstater 114 (S) 115 Statsrådet (S) Regeringens arbete mot kvinnors psykiska ohälsa 116 (M) 117 Statsrådet (MP) § 11 (forts. från § 9) Konsumenträtt (forts. CU10) 118 (C) 119 (L) 120 (S) 121 (M) replik 122 (S) replik 123 (M) replik 124 (S) replik 125 (SD) (Beslut fattades under § 14.) betänkande 2018/19:TU5 126 (V) (forts. § 15) § 13 Beslut om ärende som slutdebatterats MJU9 Naturvård och biologisk mångfald § 14 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU17 om tillämpningen av den kommunala finansieringsprincipen FiU25 Statlig förvaltning och statistikfrågor FiU41 rapporter om räkenskapssammandragets tillförlitlighet och räkenskapssammandraget som underlag för kommunjämförelser § 15 (forts. från § 12) Infrastrukturfrågor (forts. TU5) 127 (S) 128 (V) replik 129 (S) replik 130 (V) replik 131 (S) replik 132 (M) 133 (S) replik 134 (M) replik 135 (S) replik 136 (M) replik 137 (V) replik 138 (M) replik 139 (V) replik 140 (M) replik 141 (SD) 142 (V) replik 143 (SD) replik 144 (V) replik 145 (SD) replik 146 (C) 147 (V) replik 148 (C) replik 149 (V) replik 150 (C) replik 151 (KD) 152 (S) replik 153 (KD) replik 154 (S) replik 155 (KD) replik 156 (C) replik 157 (KD) replik 158 (C) replik 159 (KD) replik 160 (SD) replik 161 (KD) replik 162 (SD) replik 163 (KD) replik 164 (L) 165 (MP) 166 (V) replik 167 (MP) replik 168 (V) replik 169 (MP) replik 170 (KD) replik 171 (MP) replik 172 (KD) replik 173 (MP) replik 174 Infrastrukturminister (S) 175 (KD) replik 176 Infrastrukturminister (S) replik 177 (KD) replik 178 Infrastrukturminister (S) replik 179 (M) replik 180 Infrastrukturminister (S) replik 181 (M) replik 182 Infrastrukturminister (S) replik 183 (V) replik 184 Infrastrukturminister (S) replik 185 (V) replik 186 Infrastrukturminister (S) replik 187 (SD) replik 188 Infrastrukturminister (S) replik 189 (SD) replik 190 Infrastrukturminister (S) replik 191 (SD) 192 (V) (Beslut skulle fattas ) § 16 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 17 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 18 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2019