prot · H70916 · 2019-10-08 00:00:00 — EU:s politik tydliggör att det enda sättet att få slut på konflikten mellan och är genom ett avtal som gör slut på ockupationen och uppfyller båda parternas förväntningar. I linje med denna position kommer regeringen att fortsätta hävda att både israeler och palestinier ska kunna leva i säkerhet, fred och frihet. Så länge ockupationen pågår har särskilda skyldigheter. Även dessa skyldigheter kommer FN, EU och därmed regeringen att fortsätta påminna om så länge det krävs. Likaså kommer kritik att fortsätta uttalas när brott mot den internationella humanitära rätten och de mänskliga rättigheterna begås av den israeliska ockupationsmakten, precis som vi påtalar när terroristattacker eller annat kommer från den palestinska sidan. kallar vår linje för ensidig kritik. Jag håller inte med om det. Vi kritiserar båda sidor när det är påkallat. Den fortsatta illegala expansionen av bosättningar, tvångsförflyttningar av palestinska familjer och barn och demoleringen av palestinska hem och byar får kritik därför att vi tycker att den kritiken är rättmätig. Tydligheten hos FN och EU går inte att ta miste på, och regeringen instämmer. 11 (KD): Utrikesministern är tydlig med att står upp för legitima säkerhetsbehov. Jag tycker att det är viktigt, och det är välkommet att utrikesministern är tydlig på den punkten. anser att det krävs mer. Det behövs ett annat förhållningssätt i grunden när det gäller den israelisk-palestinska konflikten. talar mycket om ockupationen och om bosättningarna. Det är självklart stora frågor som kräver en lösning, och det är självklart fullt legitimt att ifrågasätta den israeliska regeringens politik på detta område. Det sker också – inte minst i , där hårdför debatt hör till den demokratiska vardagen. Problemet tror jag inte är den kritiken. Problemet är ett ensidigt synsätt och en brist på förståelse för det som är den israelisk-palestinska konfliktens grundläggande orsak. och gjorde länder gemensam sak i omfattande militära aktioner mot . Då fanns varken någon ockupation eller några bosättningar. Motivet för angreppskrigen var ett annat, tydligt formulerat av dåtidens arabiska ledarskap: att utplåna den judiska staten och därmed det judiska folket. Det existentiella hotet mot fanns 1948 och 1967, och det finns , uttalat av terrororganisationer och diktaturregimer i omedelbara närhet. Vill vi inte inse detta och att ockupationen och bosättningarna är symtom på den israelisk-palestinska konflikten, inte dess orsak, tror jag att vi minskar möjligheterna till dialog, förhandlingar och goda relationer med . Utrikesministern säger att en fundamental förändring av politik skulle förbättra stabiliteten och säkerheten. Säkert finns det delar av politik som behöver förändras. Men vad skulle hända om de krafter som hotar förändrades? Hur kommer det sig att regeringen förmedlar bilden att problemen skulle lösas om förändrades, inte om diktaturerna och de totalitära systemen runt omkring förändrades? I min interpellation ställer jag frågan vad regeringen anser behöver göras för att garantera nationella säkerhet och rätt till självförsvar – det som jag började med. Detta är en helt central fråga. Alla vi som arbetar för förbättrade relationer mellan och är uppriktigt intresserade av utrikesministerns svar på den. 12 Utrikesminister (S): har historiskt goda relationer till . Vi har, precis som säger , en rad gemensamma intressen, som gjorde att jag i min dåvarande funktion som handelsminister kunde åka till och dels inrätta en innovationsscout på den svenska ambassaden, dels ha ett mycket bra möte med innovationsminister, där vi diskuterade gemensamma frågor. Det är väldigt tydligt att det i frågor om till exempel handel – som vi vill ha mer och inte mindre av – kultur och så vidare inte har haft några problem. Men det som jag tycker är ett rimligt beslut för att göra de två parterna, och , mer jämlika, nämligen att erkänna så att det kan bli två stater, har fått väldigt starka reaktioner från . Detta påverkar naturligtvis vår relation, och jag vill att den ska förbättras. Att vi har olika åsikter när det gäller om erkännandet av ska ske separat eller inom ramen för en framförhandlad lösning borde inte stå i vägen för detta. Det blir inte bättre av rena felaktigheter, som att vi inte skulle stå upp för legitima säkerhetsbehov eller att vi inte skulle vilja att får skydda sig självt och sin befolkning. Vi är entydiga i vårt stöd för säkerhetsbehov. existensrätt är inte förhandlingsbar. Vi fördömer de terroristdåd och attacker som riktas mot . röstade exempelvis för den amerikanska resolution i som fördömde aktiviteter av Hamas och andra militanta grupper i . Detta är ett tydligt ställningstagande i frågan. Som säkert känner till har jag otaliga gånger, både som privatperson och som politisk representant, varit i både och och är väldigt förtjust i båda. Jag har varit i Sderot och sett när en av Hamas raketer landade intill en förskola. Jag förstår den rädsla man har och att man känner hotet, och jag varken underkänner eller ifrågasätter på något sätt att vill ha sina säkerhetsgarantier. Jag tycker att det är självklart. Men jag tycker inte att detta står i motsats till att inte ska få fortsätta med sin ockupation, som strider mot folkrätten, eller till att även palestinierna ska ha rätt att leva i säkerhet inom erkända gränser. Det förs ju, precis som säger, en väldigt tuff debatt inne i , och det är också det som gör landet så vitalt och gör att det är så roligt att vara där och ha nära politiska kontakter. En annan fråga som jag tycker är viktig är att vi försöker se till att palestinierna får bättre möjligheter att delta i en fredsprocess, till exempel genom stödet till Unrwa. Där är ledningen nu problematisk, men många av de arabiska länder som jag träffade i FN på en särskild lunch om detta tog upp just att man bland dem som går Unrwas utbildningar nästan inte hittar någon som deltar i attacker, terroristdåd eller något liknande. Skulle man ta bort det stödet skulle situation förvärras. 13 (KD): Det känns uppfriskande att höra en socialdemokratisk utrikesminister tala väl om . Det är väldigt bra! saknar jag svar på min fråga om hur strategin för att återupprätta relationerna ser ut. När det handlar om en tvåstatslösning vill jag gärna säga att det är det rimliga sättet att bilägga denna konflikt. Men för att målet om en tvåstatslösning ska kunna nås krävs det en palestinsk ledning som vill och förmår att medverka till en uppgörelse. vet vi att detta saknas. Jag tror att om den och vi från svensk sida generellt sett vill medverka till en tvåstatslösning är det bästa sättet att göra detta att öka den politiska pressen på den palestinska ledningen. Genom biståndssamarbete och handelsutbyte finns möjlighet att ställa tydliga krav på förändring. Det handlar inte bara om krav på förhandlingsvilja utan också om konkreta steg för att förbereda det palestinska folket på förhandlingar, kompromisser och en fredsuppgörelse med . Jag tycker att vi måste vara uppriktiga och tydliga. Upphör inte det terrorstöd som pågår och spridandet av antisemitism leder det i förlängningen till att dialog och förhandlingar inte blir något alternativ på . Låt oss från svensk sida tillsammans arbeta för att förhindra en sådan utveckling. 14 Utrikesminister (S): Jag håller med . Vi behöver förhandlingar och kompromisser. Men det innebär också att vi måste vara tydliga med vad vi tror står i vägen för en tvåstatslösning. Som vi ser det är det just att det är så olika parter eftersom är ockuperat och inte har ett eget land, och därav vårt erkännande. Det är ingen tvekan om att vi måste få till meningsfulla fredsförhandlingar, och då måste vi jobba för att stödja båda sidor. tar upp antisemitismen, och det är en av de viktiga frågor vi kan jobba med här i . kommer statsministern att bjuda in till en stor konferens om antisemitism i , och han kommer att delta i en aktivitet i . Både jag och utbildningsminister deltog som talare vid 20-årsjubileet av ett konkret resultat av den förra , som hölls i , nämligen folkhögskolan Paideia – in . Jag hoppas givetvis att det ska bli ännu fler konkreta resultat av den konferens som hålls . Vi tror på att föra en dialog där alla inte är överens, och jag hoppas verkligen att denna stora meningsskiljaktighet inte ska göra det omöjligt för mig att besöka som utrikesminister, för det är mitt absoluta önskemål. Jag hoppas verkligen att jag som utrikesminister ska kunna besöka både och . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:21 Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag § 7 Anmälan om interpellation Följande interpellation hade framställts: 2019/20:28 regelverk av (V) till statsrådet (S) § 8 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2019/20:102 Gruvprojekten i Kallak och Laver av (S) till näringsminister (S) 2019/20:103 Hantering av ordningsproblem i skolan av (SD) till utbildningsminister (S) 2019/20:104 Fördröjt införande av kontantförbud för handel med metallskrot av (SD) till näringsminister (S) 2019/20:105 Förankring av deltagande i European Intervention Initiative av (M) till försvarsminister (S) 2019/20:106 Engångsartiklar av plast inom försvaret av (S) till försvarsminister (S) 2019/20:107 Farliga familjehemsplaceringar av (M) till socialminister (S) 2019/20:108 Situationen på SAS av (V) till näringsminister (S) 2019/20:109 Garantier för export av naturgas av (M) till statsrådet (S) 2019/20:110 Brott mot FN:s vapenembargo av (V) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:111 Hemförande av barn från nordöstra av (V) till utrikesminister (S) § 9 Kammaren åtskildes . Sammanträdet leddes av förste vice talmannen. § 1 Justering av protokoll § 3 Ärenden för hänvisning till utskott § 4 Svar på interpellation 2019/20:9 om inblandning i norska angelägenheter 1 Miljö- och klimatminister (MP) 2 (KD) 3 Miljö- och klimatminister (MP) 4 (KD) 5 Miljö- och klimatminister (MP) 6 (KD) 7 Miljö- och klimatminister (MP) § 5 Svar på interpellation 2019/20:19 om återupprättade relationer mellan och 8 Utrikesminister (S) 9 (KD) 10 Utrikesminister (S) 11 (KD) 12 Utrikesminister (S) 13 (KD) 14 Utrikesminister (S) § 7 Anmälan om interpellation § 8 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 9 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2019