prot · H70930 · 2019-11-12 00:00:00 — Jag ser dialogen med företagen om vilka förenklingar som vore mest angelägna att genomföra som mycket värdefull. Under mötena har diskussioner förts om hur olika regler är utformade och hur de skulle kunna ändras. Myndigheternas tillämpning av reglerna när det gäller till exempel bemötande, transparens och information har också tagits upp under dessa möten. Jag uppfattar de synpunkter och förslag som företagen har lämnat som konstruktiva och konkreta rörande förenkling. Mitt intryck är att företagen uppskattar den möjlighet som getts genom förenklingsresan för diskussion om vad som utifrån deras erfarenheter bör göras. Företagsresan kommer att fortsätta med ytterligare ett par möten inplanerade. Efter att vi sammanställt och analyserat företagens synpunkter hoppas vi få en klarare bild av vilka förenklingar som är mest angelägna och möjliga att genomföra. 23 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Vi möter dem överallt – från pizzerian runt hörnet och hantverkaren som ställer upp i vått och torrt till garageföretaget som hoppas bli vårt nästa Skype eller Spotify. Småföretagare är kittet i den svenska ekonomin. Vissa är företagare för att de söker frihetskänslan. Andra har visioner och vill se sina företag växa och bli globala. Några är företagare av det enkla skälet att de inte fick något jobb utan fick skapa sig det själva. finns det ca 1,2 miljoner företag i . av dem är små företag med färre än tio anställda. När man är ute och pratar med företagarna nämner de byråkrati och regelkrångel som hinder för fortsatt utveckling. Enligt har företagens årliga administrativa kostnader i genomsnitt ökat med 2013 till följd av regeländringar, och regeländringarna gäller vitt skilda områden och drabbar olika typer av företag. Enligt en opinionsundersökning från som utfördes av Skop och som publicerades tycker av landets företagare att reglerna har blivit krångligare . från till ett annat – det är fler än i någon tidigare undersökning. anser att det har blivit enklare än . Regelkrånglet är något som också regeringen säger sig prioritera. Redan punkt nummer tre i januariöverenskommelsen har rubriken ”Bättre villkor för företagande och entreprenörer”. Men frågan blir: Vilka åtgärder vill regeringen vidta för att minska regelbördan? Statsrådet själv är nu ute på vad han kallar en förenklingsresa i för att prata om regelkrångel med företag. Det är ett lovvärt initiativ. Men problemen är inte okända. Det finns därför ingen ursäkt för att inte redan nu börja arbeta konkret med att ändra utvecklingen från mer regelkrångel till mindre. För att statsrådets förenklingsresa inte bara ska bli en pr-turné bör det väl åtminstone finnas en tidsplan för när konkreta förslag på regelförenklingar skulle kunna komma? Min fråga till statsrådet kvarstår därför. Vad avser regeringen att göra i närtid för att konkret minska regelkrånglet för företag? 24 Näringsminister (S): Tack, , för frågorna och synpunkten! Ja, det är viktigt. Jag tror att vi i grund och botten är ganska överens om att det är viktigt med regler som leder till ordning och reda. Det gäller såväl i ett samhälle som för företag. Ingen ska via korruption eller på andra sätt tillskansa sig fördelar man egentligen inte har utifrån den tjänst eller produkt som man producerar eller den affärsidé som man har. Det här är en av de saker som gör att i nästan alla internationella mätningar framträder som ett land som har ett starkt företagsklimat. Det tror jag att alla i den här kammaren tycker om. Utmaningen är hur vi ska se till att det inte blir onödigt byråkratiskt eller administrativt betungande. Det är bakgrunden till att jag lyfter upp det som en prioritering. Det handlar om flera olika saker. handlar det om själva regelverket. handlar det om EU-regler och ibland om nationella regler. Och ibland handlar det om kommunala föreskrifter. Minst lika viktigt är tillämpningen av reglerna. Det har också framkommit tydligt i de möten jag har haft med företagare i flera delar av landet. Hur gör en myndighet? Med vilken attityd möter en myndighet medborgare och företag? undrar när det kommer konkreta åtgärder. Konkreta åtgärder finns och vidtas . Låt mig ta ett exempel! Digitaliseringen är något som vi alla pratar om. Den har kommit olika långt i olika delar av vårt samhälle. Digitalisering av myndigheters tjänster och verksamhet pågår på olika nivåer i egentligen alla våra myndigheter, om än inte i tillräckligt hög hastighet, skulle jag säga. Det är ett exempel där man kan förenkla ganska mycket. Ett gott exempel har kommit upp på vartenda möte jag har haft med företagare, oavsett om det har varit i eller för den delen i eller som i går när jag träffade företagare i . Det är som kommer upp som ett tydligt exempel på en myndighet som både har försökt arbeta för att öka tillgängligheten och har sett till att det har blivit enklare. Det gläder mig också att många företagare vittnar om att när de har fyllt i något fel hör myndigheten av sig och säger: ”Det där blev nog inte riktigt rätt. Så här skulle man kunna göra.” Det ska också sägas att det under mötena kommer upp exempel på inte lika enkla, tjänstvilliga och beredvilliga myndigheter. Både goda och mindre goda exempel samlar vi nu upp, för att fortsätta driva på för att göra det enkelt och transparent. Jag uppfattar nämligen att de allra flesta seriösa företagare vill göra rätt och göra det så enkelt som möjligt. För de minsta handlar det, precis som säger, också om att man inte har de administrativa musklerna att hålla på med krångliga regler. Man vill ägna sig åt sin verksamhet. Vi kommer att fortsätta. Det kommer att handla om regler och om vi kan förenkla dessa. Men det kommer att handla minst lika mycket om tillämpningen av dessa regler. Är det så enkelt som det skulle kunna vara? Det handlar om ökad tillgänglighet men också om attityden från myndigheterna gentemot de företag de jobbar med. En del har som sagt gjorts, och vi kommer att fortsätta jobba. Min ambition är att öka takten i arbetet så att vi förverkligar den fulla potentialen i näringsliv. Det gläder mig mycket att det finns ett sjudande näringsliv i stora delar av vårt land. Då är det vår plikt att göra det så enkelt som möjligt, som det är ordning och reda. 25 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Statsrådet illustrerar själv ganska tydligt att problemen inte är okända. Vi pratar om implementering och tillämpning av regler, vi pratar om attityder och vi pratar om diskussion. Det handlar givetvis om såväl EU-regler som nationella regler och om hur kommunala regler tolkas. Statsrådet lyfter själv fram som ett positivt exempel. Det som gnager lite i mig är att problemen är kända, och företagen ger en ganska samstämmig bild av vad som behöver göras. Precis som statsrådet är inne på är det klart att reglerna inte är av ondo. De finns av en anledning. De skapar en spelplan och en trygghet. Problemet visar sig i siffror över hur den administrativa bördan ökar och om attityden i företag till att bördan ökar. Varje enskild regel är kanske inte ett stort problem, men tillsammans skapar de ett svårhanterat problem då de skapar en massa. Tid och resurser går därmed till administration snarare än till att leverera bra varor och tjänster och till det som får företagen att växa och bidra till samhället med arbete och skatteintäkter. Man kan inte helt sonika plocka bort ett antal regler för att minska regelbördan och sedan vara nöjd. Då kommer nya regler att fortsätta att komma till. Det handlar, precis som statsrådet är inne på, om att ändra arbetssätt och tankemönster och om att skapa en medvetenhet hos beslutsfattarna. Statsrådet själv verkar sakna inspiration; han talar till exempel om tillämpning av EU-regler, digitalisering och så vidare. Därför har jag fyra konkreta förslag som jag tycker att statsrådet ska ta med sig i sitt arbete. Den första konkreta åtgärden skulle vara att göra som många framgångsrika kommuner: Öka dialogen mellan myndigheter och företag. Man ska helt enkelt ansvara för att alla myndigheter får ökad förståelse för företagarens perspektiv och därmed förebygga onödiga byråkratiska hinder, egentligen göra det gör. En annan konkret åtgärd skulle kunna vara att genomföra den skattereform som utlovas i JÖK:en men som man ännu inte har tagit några steg mot att förverkliga. Många företagare efterfrågar enkla skatteregler och lägre skatter. Ytterligare en konkret åtgärd gäller tillämpning av EU-regler. Man skulle kunna stärka funktion inom till att också granska och ge råd om implementeringen av europeisk lag i , enligt dansk modell. På det sättet tror jag att man skulle kunna vända det så att tillämpningen av EU-regler i stället för att vara en källa till ökat regelkrångel kan bli en källa till regelförenkling. Den fjärde åtgärden är som sagt att öka digitaliseringen. Det är en bra början. Men om man tittar internationellt kan man se att det bara är att skrapa på ytan när det gäller att samla myndighetskontakter på ett ställe och kräva in information bara en gång. Ministerns ord om regelkrångel är bra, och initiativet är lovvärt. Men just nu lyser konkreta åtgärder från regeringen med sin frånvaro. 26 Näringsminister (S): Jag och delar nog uppfattningen att det är viktigt att ha en ganska tät dialog med dem som framför allt berörs. Det gäller bland annat företagen, och det är precis det jag har. Jag träffar inte bara näringslivsorganisationerna här i – de är med och organiserar de möten som jag just nu har – utan också företag av olika storlekar ute i landet. I går mötte jag ensamföretagaren som tillverkar choklad i en källare, en stor skogsägare och en stor fastighetsägare. De här företagen har lite olika perspektiv och möter olika utmaningar. Det är viktigt att kontinuerligt fånga upp. Det är inte på det sättet att man gör en sak, och sedan är det klart. Det tror jag att vet om. Såväl utmaningarna som möjligheterna utvecklas. Vi är nog helt överens om att det i digitaliseringen ryms många förhoppningar. Det har egentligen bara börjat. Även om man ibland kan känna att digitaliseringen finns överallt är också den teknologin under utveckling. Ta bara exemplen som vi nu ser alltmer av: till exempel att kommuner använder enklare former av AI för att hantera rutinåtgärder. Det skulle också statliga myndigheter kunna använda mycket mer. I en del kommuner har vi till och med sett det i myndighetsutövning. Vi är bara i början av den processen. Tänk också på den tillgänglighet dygnet runt som digitaliseringen ger möjlighet till. I den gamla typen av verksamhet fanns den möjligheten inte alls. Vi tittar alltså på regler men minst lika mycket på tillämpningen av dessa regler, på hur myndigheterna bemöter företag och medborgare och inte minst på hur det ser ut över landet. En annan sak som många företag, tror jag, upplever som ett problem är att det kan skilja sig väldigt mycket beroende på i vilket län man verkar. Det gäller särskilt företag som finns över hela vårt land. Så här kan vi inte ha det för då blir det inte förutsägbart. Vid dessa möten är det också många företag som säger att det egentligen inte handlar om själva regelverket, eftersom de förstår varför det finns. Det handlar i stället om att ha en förutsägbar process, till exempel en prövning av miljöskäl. En sådan process bör vara förutsägbar och inte ändras från tid till annan utan att lag och förordning egentligen har förändrats. Det är bara praxis som förändrats . Jag tror att detta är ett antal synpunkter som är viktiga att fånga upp när vi nu fortsätter detta arbete. Som jag påpekade har det under både den föregående och den nuvarande regeringen pågått ett arbete. Min ambition är att accelerera detta arbete så att kan få ett ännu bättre företagsklimat. Även om vi är starka här får vi inte slå oss till ro. Jag vill påpeka en sak. Av och till lyfts här i kammaren och i den allmänna diskussionen siffror om regelkrångel fram som ett uttryck för en ökad regelbörda. Så kan det förstås ligga till. Det ingår ju som en del i det. Man ska dock också vara medveten om att denna siffra inte bara fångar upp ett adderat krångel med regler. Det kan också vara så att man har tagit bort regler eller förändrat regler till företagens fromma. Förändringen i sig genererar kanske en viss kostnad, vilket också hamnar under . Det är dock inte sant, för tar man bort en regel kommer det i längden ändå att förbättra situationen för företagarna. Men just när man genomför den kan det naturligtvis addera en kostnad. 27 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Jag blev nog lite förvirrad mot slutet då statsrådet gjorde ett försök att förklara hur hans regelförenklingar skapar merkostnader för bolagen. Det är kanske i så fall inte de bästa regelförenklingarna. Hur som helst tror jag att statsrådet och jag är ganska överens om problembilden i debatten, det vill säga att regelkrånglet är ett stort problem, särskilt för små företag. Så är det oavsett om det handlar om pizzerian runt hörnet eller startup-företaget som kommer att bli vårt nya Spotify, Skype eller . Vi är också överens om att reglerna inte kommit till av ondo och att varje enskild regel i sig inte är ett problem. Problemet är just att man bygger på med nya regler. Det finns därför ingen quickfix, utan det handlar om att ändra kulturen. För mig är detta inget nytt. Det låter lite som om statsrådet har varit ute och träffat företag och det helt plötsligt har gått upp ett ljus om att det här är ett problem. Visserligen är det bra att man har fått medvetenhet om detta, men i min värld ser det snarare ut så här: Vi är överens om problembilden. Det låter också som att vi nästan är överens även om lösningarna. Men tittar man på regeringens propositionslista ser man bara en regelförenkling . Det handlar om att minska aktiekapitalet från 50 000 till 25 000. Det är ett jättebra förslag, som också har drivit, men det underlättar ju inte för befintliga företag. Det hade varit bra om statsrådet också hade backat upp sina åsikter med konkreta åtgärder, eller åtminstone haft en tidsplan för när åtgärderna ska komma. Det är en sak att säga något, fru talman, och en annan sak att göra det. Jag hade hoppats på lite mer ”göra” från regeringen. Jag får i övrigt tacka för en bra debatt. 28 Näringsminister (S): Jag tror att vi i grund och botten är hyfsat överens. har vi här i kammaren en förmåga att dra ut de små skillnader som finns så att de ser ut som , och i de flesta fall är det ju inte så. Så stora skillnader finns det inte i frågor som dessa. Vi är överens om att det ska vara ordning och reda för att det är en viktig del av vårt företagsklimat. Det är också viktigt att se till att det inte i onödan finns administration och byråkrati som krånglar till det för företagen. Många av dessa synpunkter är naturligtvis inte nya, men som jag sa tror jag inte att man ska slå sig till ro och tro att man har gjort allt. Även om det pågår ett arbete kommer nya utmaningar. Jag blir lite förvånad, fru talman. verkar inte vara riktigt medveten om vilka siffror han använder. De siffror från som han hänvisar till är sådana som fångar upp att det har adderats regler eller krångel, som det kallas, men det kan också vara kostnader som har uppkommit just för att ett regelverk har tagits bort eller förändrats till fromma för företag. Det innebär en förändring som adderar en kostnad, men det betyder inte att regelkrånglet ökar alla gånger. Det är så siffrorna uppkommer. Det vore nog bra om läste på eller hörde av sig till så att han kan få detta klart för sig. Vi kommer att fortsätta med detta arbete. Jag tror att vi nu har en gyllene möjlighet. Det finns goda exempel, men även mindre goda exempel. Min ambition är naturligtvis att efter den resa som jag nu gör för att träffa företagare summera allt till ett program som innebär att vi kan fortsätta vårt arbete för att förbättra företagsklimatet i till fromma för jobb och tillväxt i hela landet. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2019/20:105 om det statliga bolaget 29 Näringsminister (S): har frågat mig varför regeringen inte har hittat en köpare till det statliga bolaget , vad min och regeringens bedömning om lönsamhets- och resultatmålen avseende Metria är, vilka åtgärder jag och regeringen har vidtagit sedan beslut om att sälja Metria, hur jag bedömer att Metria kan utvecklas med en aktiv och skicklig ägare som har motsvarande verksamhet som kärnverksamhet, vilka ekonomiska risker som föreligger för staten med att i avvaktan på försäljning kvarstå som ägare till Metria samt när jag bedömer att försäljningen kan vara genomförd i enlighet med beslut . Som mycket riktigt noterat har haft en vikande lönsamhetsutveckling. Jag delar styrelsens bedömning att bolaget inte kommer att nå de av ägaren utsatta målen . Jag har även tidigare anfört i svar på två skriftliga frågor, båda ställda av , att det inte pågår någon försäljningsprocess och att det inte heller finns någon tidsplan för när försäljningsprocessen kommer att återupptas. Först när regeringen bedömer att det finns förutsättningar för en framgångsrik avyttring av statens aktier i kommer en försäljningsprocess att inledas. För staten som aktiv och professionell ägare ingår att pröva skälen för fortsatt statligt ägande. Regeringen har uppdrag att aktivt förvalta bolag med statligt ägande så att den långsiktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga. Hur bolaget vid en försäljning skulle utvecklas hos en annan ägare är en hypotetisk fråga. Så länge staten kvarstår som ägare av aktierna i kommer regeringen att fortsätta att vara en aktiv och professionell ägare av bolaget. 30 (M): Man skulle kunna ställa den retoriska frågan: Vad vilja näringsministern? Ja, fru talman, det är uppenbarligen inte att sälja statliga bolag. I den meningen blir det möjligen en ideologisk fråga. Vad vill man att staten ska göra? Kanske sätta upp tydliga spelregler eller ha ett förutsägbart regelverk? Jag lyssnade till en tidigare interpellationsdebatt här som handlade om regelkrångel. Det hade möjligtvis kunnat handla om osund konkurrens också. Är det rimligt att staten kommer att vara den största medieägaren i ? Är det rimligt att staten driver företag som hyr ut bajamajor, vilket ett statligt bolag gör? Är det rimligt att staten äger Metria? En väldigt noggrann analys gjordes i vilken man kom fram till att Metria inte bedömdes ha bättre utvecklingsmöjligheter med staten som ägare. Utredningen kom i stället fram till att Metria sannolikt skulle utvecklas bättre med privata ägare. Näringsministern åker nu runt med , Företagarna och andra näringslivsorganisationer och träffar olika företagare, och det är bra. Jag tycker att det är bra när vi förtroendevalda träffar företagare. Men i varje fall jag har aldrig träffat en företagare som sagt att staten eller för den delen en kommun eller region skulle vare bättre ägare än det privata näringslivet. Jag möter ofta motsatsen, det vill säga att näringslivet och den fria marknaden är bättre ägare. Många konsultbolag inom den bransch där Metria verkar har haft en fantastisk utveckling , inte minst på grund av en stark högkonjunktur. Men det har Metria tyvärr inte haft, utan bolaget tappar omsättning, som statsrådet noterat. En förklaring som står i deras kvartalsrapport är: ”Resultatet påverkas främst av lägre intäkter från en av våra största kunder beroende på att de har fått kraftigt reducerade anslag.” Detta visar att affärsrisken är väldigt stor i bolaget. Tittar man på framtidsutsikterna kan man misstänka att vi går in i en lågkonjunktur. Vi kan till exempel titta på min hemkommun . De har släppt sin budget . Där konstateras att byggandet i kommer att rasa. Metria utför många uppdrag åt små och medelstora kommuner. Om nu byggnationen rasar kan man misstänka att även Metria kommer att gå sämre. Jag tycker att det här är lite olyckligt. Jag har ställt ett antal frågor till näringsministern om Metria. Detta är en ideologisk fråga i den bemärkelsen att jag till skillnad från näringsministern är helt övertygad om att de privata ägarna skulle kunna ta hand om och utveckla bolaget betydligt bättre, vilket naturligtvis vore till gagn för medarbetarna i bolaget och till gagn för marknaden. säger statsrådet att det inte finns någon plan. Regeringen följer utvecklingen. Men jag skulle ändå vilja veta: Vill näringsministern sälja Metria? Är det regeringens uppfattning att Metria bör säljas? 31 Näringsminister (S): Jag tackar för de många frågorna. När det gäller den typ av verksamhet som exempelvis Metria bedriver kan jag till skillnad från tydligt säga att det inte är en ideologisk fråga. Som näringsminister med ansvar för den statliga bolagsportföljen och som statsråd i regeringen känner jag ett stort ansvar för att hantera våra gemensamma tillgångar, svenska folkets tillgångar, på ett ansvarsfullt och bra sätt. Under denna regering kommer det aldrig att finnas en ideologisk iver att sälja bara för säljandets skull, vilket har skett vid andra tillfällen – ibland lokalt, ibland regionalt, ibland till och med nationellt. Precis som nu gav uttryck för är det i så fall en ideologisk ståndpunkt, och då värnar man inte skattebetalarnas tillgångar eller pengar. När det gäller Metria, som denna debatt handlar om, finns det, som påpekats tidigare, en vilja att avyttra. Detta har inte ändrats. Men det måste då också finnas goda förutsättningar, så att man hanterar såväl verksamheten som svenska folkets tillgångar ansvarsfullt. Den skyldigheten har vi som ansvariga. påpekar mycket riktigt att det här är en verksamhet som just nu har minusresultat och att detta huvudsakligen är föranlett av att en stor kund har dragit ned på efterfrågan på grund av minskade anslag. Den stora kunden är . De lägre anslagen fick man i den budget som tog beslut om och som , övriga , röstade igenom i den här kammaren. Att har mindre resurser på grund av den budgeten kommer naturligtvis också att påverka Metria som en stor leverantör. Man skulle kunna säga att det går en röd tråd – höll jag på att säga – en blå tråd direkt från och hans partis agerande till att den här verksamheten går något sämre. Jag har dock ändå goda förhoppningar om att bolagets styrelse och ledning försöker vända på detta. Skulle det uppstå en situation där det finns en seriös aktör som är beredd att bjuda på Metria ska vi naturligtvis hantera detta på det bästa och mest seriösa sättet. Som sagt är ägandet i Metria inte en fråga om ideologi, utan det handlar om att hantera skattebetalarnas tillgångar på bästa och mest seriösa sätt. Bolaget ska naturligtvis ha en seriös ägare och en långsiktigt bra utveckling. 32 (M): Det är självklart så att statens budget inte ska gå ut på att hålla statliga bolag under armarna. Låt mig vara tydlig på den punkten. Ja, för mig är detta en ideologisk fråga i den bemärkelsen att statens roll i en marknadsekonomi är att sätta upp och granska regelverket, inte att bedriva företagsamhet. Jag vet inte om näringsministern någonsin har träffat någon företagare som varit av annan uppfattning, någon som sagt: ”Vi välkomnar konkurrens från staten. Vi tycker att det är bra när staten konkurrerar med oss företag.” Jag har i alla fall inte gjort det. Men det är möjligt att näringsministern umgås i andra kretsar. På detta sätt blir det lättare att förstå statsrådets interpellationssvar. Jag läser innantill: ”Hur bolaget vid en försäljning skulle utvecklas hos en annan ägare är en hypotetisk fråga.” Ja, så är det naturligtvis. Men man kan jämföra med andra konsultbolag under den fantastiska högkonjunktur som vi har haft. Metria har inte nått sina ekonomiska mål , men de privata bolagen på konsultmarknaden har gått väldigt bra. Det finns alltså jämförelseobjekt. Skulle Metria utvecklas bättre i en familj av konsultgrupper? Ja, sannolikt är det så. Det är också därför gett detta bemyndigande till regeringen. Det gläder mig att näringsministern trots allt säger att regeringen vill sälja bolaget. Då är frågan naturligtvis det ska ske. Om man säljer en statlig eller offentlig verksamhet ska det ske till marknadspris.