prot · H60996 · 2019-05-28 00:00:00 — Även om man skulle addera alla tunnelbanor, pendeltåg, tåg, bussar och övrig lokaltrafik, ja, till och med allt flyg, kommer man inte i närheten av att täcka det dagliga behovet av kommunikationer. Det är helt enkelt i och kring bilen de flesta människor lever sitt vardagliga liv för att få livspusslet att gå ihop. Det är därför och har drivit igenom ett förslag som innebär att skatten på drivmedel blir lägre . Det är därför i en motion har föreslagit att frysningen av indexeringen ska gälla inte bara utan också för åren framöver. Vi har ett brinnande engagemang för miljön. Vi har ett brinnande engagemang för att ställa om och för att minska klimatpåverkan. Men att göra människor som i sin vardag är beroende av bilen fattigare är ingen bra klimatpolitik. Det är inte så vi bygger en bättre framtid. Det är inte så vi ställer om på ett hållbart sätt som många människor ställer upp på. Vi ska givetvis fortsätta att använda smarta ekonomiska styrmedel. Men måste också börja ta tag i klimatutmaningen där den är som störst. Det handlar om kolkraften och att ersätta en koldioxidtung energikälla med kärnkraft och förnybar energi. Låt mig avslutningsvis säga att det också är en ideologisk frågeställning. Det är inte konstigt att politiker på vänsterkanten vill driva upp bensin- och dieselpriserna. Det är samma politiker som vill flytta valet av skola från köksbordet till . Det är samma politiker som vill flytta valet av sjukvård och läkare från köksbordet in i de politiska beslutande församlingarna. När man driver upp priset på bensin och diesel gör man också ett politiskt vägval från vänsterhåll och flyttar möjligheten från den enskilde att själv bestämma över sin vardag och planera sin dag till de politiska beslutande församlingarna, som ska rita tidtabeller och styra hur människor ska resa och leva. Det finns därför många goda skäl att rösta på vår reservation 2, och jag hoppas ännu att till exempel och Liberalerna ska ta sitt förnuft till fånga och stödja reservation i detta ärende. I detta anförande instämde Boriana (M). 95 (SD): Befrielse från kol-dioxid- och energiskatt och förändrad omräk-ning av skatt för diesel och bensin Jag yrkar bifall till reservation 3. Det svenska lantbruket ger oss hållbara livsmedel, biologisk mångfald, öppna landskap, kulturarv, livskvalitet i vardagen, en resursbas för landsbygderna, nationell självförsörjning och därigenom självständighet med mera. Svenskt lantbruk krymper, oavsett vilket av följande mått man använder: antal gårdar, antal djur, landets självförsörjningsgrad eller brukad areal. Minskningen i konkurrenskraft och lönsamhet är ännu större. Det betyder att lantbrukarna envist fortsätter att bruka jorden och ge oss de mervärden vi tycker om trots att det lönar sig allt mindre. Det betyder också att nedgången i produktion maskeras av lantbrukarnas envishet. Situationen är alltså värre än vad statistiken säger. Om vi inte löser lönsamhetsproblemen i lantbruket kan vi inte lösa de andra problemen heller. Om lönsamheten i stället kan förbättras blir många saker bättre: ekonomi, motståndskraft, handlingsutrymme, teknikutveckling, företagsutveckling, nischning, förmåga till mer miljövänlig produktion och framtida lönsamhet. Lönsamheten är en nyckelfaktor. Livsmedelsstrategin är viktig för att vända utvecklingen på . Det gäller även arbetsgivaravgiftssänkningar och ersättningar som vi vill införa. Men om lantbruket inte får minskade kostnader på kort sikt kommer vi att få se nedläggningar. Det handlar förstås om fjolårets torka men även om effekterna av att marginalerna har nötts ned år , med politikens goda minne. En sänkt dieselskatt är just en snabb åtgärd. och inser att kostnaderna måste minska. Därför föreslår de en minskning av dieselskatten. Det är bra, men det är för lite. Låt oss sänka dieselskatten så mycket vi kan, så mycket EU-reglerna tillåter. Varför skulle vi inte göra det? Låt sedan sänkningen ligga tills vidare, tills vi ser att lantbruksnäringen har repat sig och återfått marginaler som tillåter hållbarhet och tills det blir lättare att ställa om. Enligt SLU har i jordbrukslandskapet förändrats i takt med att antalet betesdjur och betesmarksareal har minskat och att jordbruksmark på många ställen inte längre brukas utan har gjorts till skogsmark, aktivt eller passivt. Strukturomvandlingen spelar troligen också in. Den bristande lönsamheten är alltså ett hot även mot biologisk mångfald. Vän av ordning kanske säger att även klimatförändringarna är ett hot mot biologisk mångfald och att det därför är oförnuftigt att rädda biologisk mångfald på ett sätt som är negativt för klimatet. Det stämmer att klimatförändringarna även hotar arter i , även om det kanske inte går lika snabbt. Men saken är den att en dieselskattesänkning inte kommer att ge just några effekter på klimatgasutsläppen. Frågan om dieselskatter blottar en målkonflikt mellan klimatåtgärder och naturvärden. I det här fallet är det till och med så att en dieselskattesänkning inte ens förbättrar klimatet. Hur kan det vara så att dieselskattesänkningen inte kommer att ge några effekter på klimatgasutsläppen? Jo, så här är det: dammsuger världsmarknaden på biodrivmedel. Därmed har till och med överträffat det mål som gäller för användning av förnybara drivmedel i transportsektorn i EU:s medlemsstater. Det är snart, och så gott som alla andra medlemsstater har långt kvar till målet och det i ett läge då det råder brist på biodrivmedel globalt. Det kommer att göra att efterfrågan går i taket och priset med. Befrielse från kol-dioxid- och energiskatt och förändrad omräk-ning av skatt för diesel och bensin Avfall och restprodukter inom livsmedelskedjan räcker kanske till lite mer biodrivmedel men är nära fullt utnyttjade . Tallolja används fullt ut till olika specialkemikalier, och ska denna användning ersättas ersätts den av fossila produkter som inte resulterar i ett mindre klimatavtryck. Ingenting vinns alltså. Det finns också en påtaglig risk att en dramatiskt ökad efterfrågan på biodrivmedel kommer att resultera i fler palmoljeplantager och ökad avskogning, även om man bara använder restprodukter från palmoljetillverkning. Dramatiskt ökad efterfrågan och därmed kraftigt höjda priser gör det mer lönsamt att odla palmolja, även om man skulle behöva sälja själva oljan billigare. Detta leder till ökade klimatgasutsläpp och minskad biologisk mångfald i tropikerna. Allt hänger ihop. Dieselskatter i jordbruket har dessutom begränsad påverkan på körningarna. Lantbrukare okynneskör inte. Det har de inte tid med. I viss mån kanske hög dieselskatt kan leda till lite mindre mekanisk ogräsbekämpning och lite mer kemisk bekämpning, teoretiskt med lite minskade klimatgasutsläpp och lite ökad kemikalieanvändning som följd. Om man sänker dieselskatten skulle dieselförbrukningen i och för sig kunna öka, om det blir lönsamt att arrendera och bruka ett avlägset skifte. Men då ökar ju produktionen och ersätter importprodukter som har producerats med ännu högre klimatgasutsläpp. Och ett skifte i skogsbygd växer inte igen. För det är ju så, som jag har tjatat om i andra sammanhang, att produkter från svensk livsmedelsproduktion släpper ut betydligt mindre klimatgaser än importerade livsmedel. Detta gör att för varje gård vi räddar förbättrar vi klimatet, relativt sett. Slutligen, till dem som tror hårt på att en skapad efterfrågan leder till den teknikutveckling som behövs, säger jag att transportsektorn kommer att öka efterfrågan alldeles utan att lantbruket ställer om. Vad betyder då allt detta? Jo, för att veta om en åtgärd är bra eller dålig måste man försöka se konsekvenserna av de olika förslagen och skapa sig en helhetsbild. Att hålla fast vid en hög dieselskatt inom lantbruket offrar mängder av gårdar utan att klimatet förbättras. Det är kanske som att inte äta upp kakan och ändå inte ha den kvar. Vi föreslår en klimatpaus för svenskt lantbruk. Konkret betyder det i detta sammanhang att dieselskatten ska sänkas så mycket det går och utan att ett slutdatum anges. På lite ser det bättre ut. Det finns anledning att tro att teknikutveckling kommer att kunna resultera i mer biodrivmedel från skogsbrukets rester. När bättre teknik finns och svenskt lantbruks lönsamhet och marginaler har återhämtat sig kan vi börja omställningen av jordbrukssektorn. Den lantbrukare som själv vill ställa om till fossilfritt får inte högre kostnader av dieselskattesänkningen och kan göra så. Låt oss lägga undan prestige och partitaktik! Låt oss alla rösta för att sänka dieselskatten så mycket det går och tills vidare. Låt oss tillsammans skapa de långsiktiga bättre villkor som lantbruket så väl behöver samt den biologiska mångfald som är knuten till lantbruket. Det är lätt, för förslaget ligger framme: reservation 3. Det är bara att rösta på det i kammaren. Då skapar vi också förutsättningar för att sedan fortsätta att ta tag i alla de andra viktiga långsiktiga reformerna. Befrielse från kol-dioxid- och energiskatt och förändrad omräk-ning av skatt för diesel och bensin Slutligen vill jag säga att om vår reservation faller avser vi att rösta för reservation 2. Förslaget att skatten på bensin och diesel även i fortsättningen inte ska höjas mer än faktiska förändringar i konsumentprisindex är nämligen ett bra förslag. Detta skulle göra framtiden tryggare för dem som bor utanför staden. 96 (V): Jag yrkar bifall till reservation 1. 97 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag. Det vi beslutar om har sin grund i en reservation om vår budget . Det var och som med stöd av fick genom denna reservation. Där fanns bland annat ett tillkännagivande, vilket betyder ett uppdrag, till regeringen att återkomma med ett förslag. Det handlar om att sänka skatten på diesel inom jord- och skogsbruk. Det finns redan en skattebefrielse där, men man vill i förslaget göra denna befrielse större. Det andra förslaget handlar om bensinskatten. Det finns två delar i detta. Den ena är att bensinskatten räknas upp med inflationen, men det finns ytterligare en uppräkning som tar hänsyn till bnp, bruttonationalprodukten eller tillväxten. Det är den del som handlar om tillväxten, och uppdraget till regeringen var att denna del skulle bort. När röstar igenom budgeten gäller den, för vi har parlamentarism i . Det är som bestämmer. Detta betyder att det var ett bindande beslut i som skickades till regeringen, och regeringen har fullföljt sitt uppdrag och levererar dessa förslag. Det innebär inte att vi socialdemokrater tycker att det är bra förslag, men det är viktigt att följa parlamentarismens principer och fullfölja det som har gett uppdrag om. Jag vill beskriva förslagen lite närmare. Det första handlar om en större skattebefrielse än den som redan fanns för diesel till arbetsmaskiner, skepp och vissa båtar inom jordbruk, skogsbruk och vattenbruk. Detta ska gälla till . Så är det enligt tillkännagivandet. uppdrag till regeringen är alltså att det ska ta slut . På samma sätt, när det gäller skatt på bensin och diesel, handlar det om att uppräkning i förhållande till tillväxt inte längre ska gälla, utan bara uppräkning i förhållande till inflation. Det är precis samma sak med detta förslag; det gäller mellan och . Det är alltså en engångssänkning. När det gäller bensinskatten innebär det per liter som det blir billigare. Efter fortsätter uppräkningen i enlighet med beslut till regeringen, enligt gällande lagstiftning. Men då räknas det upp från en något lägre nivå på grund av den nedsättning som kommer att finnas framöver. Befrielse från kol-dioxid- och energiskatt och förändrad omräk-ning av skatt för diesel och bensin Detta var en liten redogörelse för det konkreta förslaget, men det som tas upp mycket i debatten är bensinpriset. När vi tittar på bensinpriset kan vi se att det pendlar kraftigt. Vi har sett detta inte minst . Först var det uppe i 16,50, sedan gick det ned till och är det nära . , som den tillfälliga sänkningen innebär, är ingenting i detta sammanhang. har priset gått upp med ungefär 1,50. Det är där den stora prisskillnaden finns, inte i skatten. Om vi tittar på orsaken till att bensinpriset går upp kan vi se att det är oro kring , och vi kan se det bland annat i och . Vi kan också se att när Opecländerna beslutar att skicka ut eller dra in olja påverkar detta tillgången på olja, och när tillgången minskar stiger priset. Vi kan också se att den svenska växelkursen har försvagats i förhållande till dollarn, som man räknar i när man köper olja. Detta betyder att det blir dyrare. Dessutom är vi nu inne i driving season, som det kallas , då det helt enkelt är fler som kör bil, och längre sträckor. Efterfrågan ökar, och när den gör det stiger priset. Sådant spelar också in. Detta innebär i sin tur att om man gör det väldigt ekonomiskt fördelaktigt i skattesystemet att tanka bensin och diesel kan det till och med bidra till en prishöjning, om det leder till ett förändrat beteende, alltså att fler åker bil längre sträckor. Detta är inget nollsummespel. Man kan inte säga att om man sänker skatten med en viss summa kommer det automatiskt och permanent att leda till ett lägre bensinpris, för det är många faktorer som spelar in. Därmed vill jag inte säga att priset kanske blir dyrare, men det blir inte nödvändigtvis så billigt som man har trott. Det som ändå är huvudfrågan här är att vårt oljeberoende är ohållbart. Det första skälet handlar om miljön. Vi har lovat att vi ska minska växthusgasutsläppen på inrikes transporter . Detta är globala överenskommelser, och det är en överenskommelse i EU på alla nivåer. Om vi menar allvar med klimatet tycker jag att det är mycket viktigt att vi lever upp till våra egna löften. Vi kan inte bara säga att andra ska göra detta, utan vi måste gör vår del och sedan naturligtvis ställa krav på resten av världen. Om vi ska klara detta mål måste vi ställa om från oljeberoende till förnybart. Det är alltså det första skälet. Det andra skälet är ekonomiskt. Vi kan se att ökningen av bensinpriset har väldigt mycket att göra med att oljebristen ökar. De flesta bedömare menar att detta bara kommer att bli värre . Det handlar alltså inte bara om att det är dåligt för klimatet, utan det är också dåligt för människors plånböcker i det långa loppet. Det kommer att bli dyrare och dyrare för enskilda personer. Det behövs förändringar, och vi kan inte göra dem över . Men vi måste börja om vi ska se långsiktiga förändringar. Vi måste ställa om. En viktig sak handlar om krav som ställs på drivmedelsföretag. Vi ställer krav på att de blandar i förnybart i bensinen. Det är det som kallas reduktionsplikten – man minskar bensinen och ökar den förnybara delen. Detta är också viktigt för att vi ska nå vårt klimatmål. Men det blir en stegvis omställning på det sättet, och vi hittar andra energikällor som är bättre för klimatet. Vi har också ett system där det som är dåligt för klimatet beskattas lite mer, men det som är bra för klimatet beskattas lite mindre. Målet är alltså inte att människor ska betala mycket, utan målet är att vi ska ställa om miljövänligt och att det också ska kosta mindre. Befrielse från kol-dioxid- och energiskatt och förändrad omräk-ning av skatt för diesel och bensin På samma sätt gör vi med bilar. Den som har råd att köpa en ny bil som har stora koldioxidutsläpp får vara med och bekosta subventioner, eller bonus, till dem som köper bilar med låga utsläpp. Då blir incitamentet, drivkraften, att ha bilar som är mer bränslesnåla. Det är också bra för ekonomin. Då behöver man tanka mindre. Detta handlar alltså om en stor omställning av samhället. Men det är mycket viktigt att denna omställning bärs efter förutsättningar. Därför vill vi hjälpa landsbygden på många olika sätt, bland annat med ett avståndsbaserat bidrag för dem som pendlar till jobbet. Det är viktigt att detta görs mer rättvist för landsbygden. Det handlar om att bygga ut kollektivtrafiken och om ett helhetsgrepp på landsbygden. Det är inte bara en enda fråga. Det handlar om skatteutjämningssystem över hela landet, och det handlar om statsbidrag till kommuner och landsting för att även glesbygden ska klara sin välfärd. Detta är egentligen en jättefråga. Men det känns ändå viktigt att se helheten, även om detta är en liten fråga i sammanhanget. 98 (KD): Denna debatt handlar om bränslebeskattning. Från kristdemokratiskt håll anser vi att det är en fråga som präglas av en intressekonflikt mellan god miljö- och klimatpolitik samt det faktum att alla som bor och bygger i måste ha förutsättningar att göra det på ett bra sätt, även om de inte har tillgång till fungerande kollektivtrafik under dygnets alla timmar. Dagens beskattning består av flera olika komponenter. Vi har en fordonsbeskattning, vi har trängselskatter på en del platser och vi har en bränslebeskattning som i praktiken fungerar som en kilometerskatt. De som har långt till jobbet kommer att få betala mer än de som har kortare väg till jobbet. De som bor på ett sådant ställe där det inte finns några alternativ kommer att få betala mer än de som kan nyttja kollektivtrafik. Vi har också en annan avgift som de facto påverkar dem som använder sig av fordon, och det är parkeringsavgifterna. Det är egentligen en avgift för att man nyttjar ett gaturum. Dagens beskattning syftar till att trafikanterna är med och finansierar den infrastruktur som de använder samt att det sker en fortsatt klimatutveckling av fordon och trafiksystem. Vi kristdemokrater är alltså positiva till att det sker en teknikutveckling. Vi är positiva till att man hittar olika sätt att hantera de miljöproblem som bränsle ger för oss alla. Men det får inte ske på ett sådant sätt att det gör det svårt att leva utanför våra tätorter. Problemet med dagens beskattning är att den upplevs som dyr och orättvis. Bara på bränslebeskattningen tar vi in , och vi för tillbaka till transportsystemet. Ett annat problem med dagens beskattning är att den drabbar dem som bor på landsbygden hårdare än dem som bor i våra större städer, då de som bor på landsbygden har små eller inga möjligheter att välja några alternativa transporter. Befrielse från kol-dioxid- och energiskatt och förändrad omräk-ning av skatt för diesel och bensin Det har tagits fram siffror på detta. De visar bland annat att de som bor på landsbygden betalar av den infrastruktur som de använder, medan de som bor i en större tätort betalar av den infrastruktur som de använder. Det är klart att en sådan form av orättvisa leder till intressekonflikter. Den driver konflikten mellan stad och land, även om man försöker kompensera via andra system som kommunala utjämningssystem. Ny teknik öppnar möjligheter för en ny beskattning där man kan ta hänsyn till dessa olika konflikter. Bland andra vi som sitter i trafikutskottet och i skatteutskottet uppvaktas av olika organisationer som pekar på möjligheterna med den nya tekniken, där man i ett skattesystem kan väga in stad och land, avstånd, fordonstyp, internationell trafik och tid . Framför allt i våra större tätorter kan det vara en oerhört stor skillnad på beskattningen beroende på när man kör in i en stad. Allt detta bygger på att man använder sig av teknisk bevakning eller liknande i bilen. Vi står således inför ett teknikskifte där vi kan skapa en mer rättvis trafik- och bränslebeskattning. Vi i har gjort upp med avseende en paus i fråga om överindexeringen av bensin och diesel. Men det räcker inte med att man rattar lite grann i dagens system. Vi anser att regeringen bör ta initiativ till en utredning avseende en ny rättvisare trafik- och bränslebeskattning. Vi har lämnat ett särskilt yttrande där vi redogör för våra tankar i dessa frågor. 99 (L): Jag konstaterar att denna debatt kanske handlar lite för lite om klimatet och att denna debatt handlar lite för lite om de enorma utmaningar som inte bara svenska storstäder, svensk landsbygd eller för den delen svensk glesbygd utan hela världen och kanske faktiskt den mänskliga civilisationen står inför. Klimatförändringarna som drivs på av att man använder till exempel bensin och diesel är det största hotet mot mänsklig civilisation som vi någonsin har sett. Redan nu ser vi hur torka slår ut bönder, slår ut lantbrukare av alla de slag och slår ut stora delar av landsbygden, inte bara i utan i hela världen. Redan nu ser vi hur samma torka till exempel ledde fram till att Islamiska staten, eller Daish, kunde etablera sig i . Det var på grund av torka och ganska troligt på grund av klimatförändringar som drivs på av just bensin och diesel. Vi har ett ansvar att göra vad vi kan för att minska utsläppen. Kanske särskilt vi som har ekonomiska resurser här i och som har råd att faktiskt göra något har ett ansvar. Inför Europaparlamentsvalet hade jag och en debatt i denna kammare då jag frågade hur många graders uppvärmning som var lagom. De gick ju till val på att göra EU lagom igen och vägrade ställa sig bakom det förslag som Liberalerna drev om att ha en europeisk klimatbeskattning – en koldioxidskatt på EU-nivå. Befrielse från kol-dioxid- och energiskatt och förändrad omräk-ning av skatt för diesel och bensin De kunde inte svara på frågan då, fru talman. kunde inte svara på om det var en grads uppvärmning – med översvämningar, orkaner och torka – eller om det var två, tre eller kanske till och med fyra grader som de tyckte var lagom. De kom inte heller med några förslag på hur vi ska stoppa de klimatförändringar vi nu ser. , i den här debatten, går upp i talarstolen och säger att problemet med bensinbeskattningen är att den upplevs som orättvis. Jag undrar då hur andra människor runt om i världen upplever klimatfrågan, fru talman – människor som har drabbats av torka som slagit ut skördar och skapat svält eller människor som har drabbats av orkaner och översvämningar. Det gäller även nationer som riskerar att dränkas till följd av klimatförändringarna. Det här med upplevelser verkar nämligen vara viktigt för . vill ha diverse pauser i politiken. , när brann, var det flyktingpaus; då skulle man pausa. Det var bara det att kriget inte pausade bara för att ville ha flyktingpaus. vill ha en klimatpaus. Det är bara det att klimatförändringarna inte pausar bara för att vill att vi ska pausa klimatpolitiken. Vi måste bryta vårt oljeberoende och vårt beroende av fossila bränslen. Då krävs det kraftfulla instrument och kraftfulla incitament, till exempel skatter som kan och bör användas som investeringar i infrastruktur så att det i alla delar av blir lättare att byta till och använda klimatsmartare fordon. Det handlar om att ställa om, herr talman. Om man inte tar in skatter och därför inte kan göra investeringar är det klart att det blir svårt att ställa om, men om vi kan ta in skatter som sedan kan användas för att göra investeringar blir det lättare att ställa om. Det kan funka att ställa om i alla delar av . Om vi dessutom kan hejda klimatförändringarna drabbas ju hela lite mindre av till exempel framtida torka, översvämningar eller andra extremväder som annars skulle slå kanske framför allt mot landsbygden. Vi behöver ställa om. Jag skulle önska att vissa partier i den här kammaren hade lite mer medvetenhet om att klimatet inte tar paus och att klimatpolitiken inte heller kan göra det. 100 (KD) replik: Tack för ett bra anförande, ! Det blir lite svårt att ta diskussionen på allvar om man så att säga skapar en konflikt där den som är för europeisk beskattning är miljövänlig och den som är emot europeisk beskattning per definition är icke miljövänlig. Det är alltså helt korrekt, herr talman, att är synnerligen tveksamma till europeisk beskattning. Vi har sagt nej till europeisk beskattning i den meningen att på olika sätt ska kunna ta in skatt direkt till EU. Vi har däremot ställt oss positiva till exempelvis en europeisk flygbeskattning, i stället för en nationell flygbeskattning, där pengarna är lika i hela EU men landar i ländernas egna parlament. Det handlar helt enkelt om att vi vill ha en sjyst konkurrenssituation.