prot · H70930 · 2019-11-12 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollen för justerades. § 2 Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som suppleant i . vice talmannen förklarade vald –till § 3 Meddelande om frågestund vice talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 4 Anmälan om subsidiaritetsprövning vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2019/20:9 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från finansutskottet. § 5 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2019/20:3423 till civilutskottet § 6 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:FiU12 En ny reglering för tjänstepensionsföretag 2019/20:FiU13 Nya regler för pensionsstiftelser med anledning av andra tjänstepensionsdirektivet 2019/20:FiU14 En effektivare flytträtt av försäkringssparande 2019/20:FiU17 Köp på saklig grund 2019/20:NU8 Transmissionsledningar för naturgas mellan EU och tredjeland 2019/20:CU3 Byggnaders energiprestanda 2019/20:SkU4 Ändrade mervärdesskatteregler vid gränsöverskridande handel mellan företag 2019/20:SkU6 Ändring i skatteavtalet mellan och 2019/20:JuU4 Straffet för mord 2019/20:JuU5 Kamerabevakning i brottsbekämpningen – ett enklare förfarande 2019/20:JuU7 Straffrättsliga åtgärder mot utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling 2019/20:JuU11 Förlängda möjligheter för migrationsdomstolarna att överlämna mål § 7 Svar på interpellation 2019/20:41 om barns idrottande och bullernivåer 1 Miljö- och klimatminister (MP): har frågat finansmarknads- och bostadsministern, tillika biträdande finansministern, vilka åtgärder han avser att vidta för att barns idrottande vid idrottsplatser inte ska bedömas som industribuller. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Frågan ställs mot bakgrund av ett i medier uppmärksammat föreläggande om att åtgärder ska vidtas för att minska bullerstörningarna från en idrottsplats. Målet har överklagats till Mark- och vid , men frågan om prövningstillstånd är ännu inte avgjord. framhåller att en dom i målet kan bli vägledande och i så fall påverka idrottsanläggningar över hela landet. Regeringen varken kan eller ska påverka domstolarnas ställningstagande och kan heller inte recensera enskilda mål eller den praxis som utvecklas vid avgöranden i högre instans som Mark- och . Jag kan därför inte uttala mig om omständigheterna i det enskilda fallet eller spekulera i vilka konsekvenser en eventuell dom kan få. syftar bland annat till att skydda människors hälsa och till att skydda miljön. Med stöd av kan man ställa krav på den som bedriver en verksamhet som ger upphov till störningar för omgivningen. Regler om buller finns såväl i som i samt i förordningar, men det finns ingen specifik vägledning om bullernivåer när källan är idrottsverksamhet. Buller påverkar vår hälsa och vår möjlighet till en god livskvalitet. Det påverkar människor olika beroende på vilken typ av buller eller ljud det är, vilken styrka det har, vilka frekvenser det innehåller och hur det varierar över tiden. Buller är en miljöstörning som berör många människor i . Ansvaret för vägledning i fråga om buller delas av flera myndigheter. har ett övergripande ansvar i frågor om omgivningsbuller men också ett ansvar för att särskilt vägleda miljö- och tillsynsarbetet i förhållande till andra myndigheter. har enligt ansvar för vägledningen i fråga om hälsoskydd och har gett ut en vägledning om buller inomhus i till exempel bostäder och skolor. ansvarar för buller utifrån ett plan- och byggperspektiv och följer även upp miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Jag har blivit informerad om att har uppmärksammat att vägledningen om industribuller används för att bedöma buller från andra typer av verksamheter och om att de tagit initiativ till att tillsammans med övriga berörda myndigheter se över möjligheten att utforma en särskild vägledning om buller från idrottsplatser. Mot bakgrund av detta bedömer jag att det inte finns anledning att vidta någon ytterligare åtgärd från regeringens sida. 2 (M): Tack, statsrådet, för svaret! I sitt svar talade statsrådet mycket om hur buller påverkar hälsan. Detta är naturligtvis en viktig aspekt, och buller är absolut ett problem. Men det vi talar om här är ljud från barn och ungdomar som spelar fotboll. Detta kan självklart vara störande för enstaka personer, som i fallet med Boovallen i , men det kan knappast jämföras med problem med buller från till exempel industrier och vägar. Det finns många aspekter av hälsa – inte bara buller. Det kommer ganska många alarmerande rapporter om att barn och ungdomar blir alltmer stillasittande. Vi behöver ge dem fler möjligheter att röra på sig, och då är till exempel fotboll ett väldigt bra sätt. När mark- och miljödomstolen jämställer ljud från barns idrottande med idrottsbuller och använder det regelverket i sin bedömning av till exempel Boovallen riskerar det att begränsa möjligheterna för barn och ungdomar att idrotta. I , där kommun ingår, finns det en mycket stor – och ökande – efterfrågan på att spela fotboll, inte minst bland de yngsta. Det är också allmänt känt att idrotten, inte minst fotbollen, kan fungera som en viktig integrationsfaktor när det gäller att välkomna alla nyanlända till vårt land. Det finns många skäl till att det är viktigt att fotbollen i får chans att utvecklas, och detta kommer att kräva byggnation av fler fotbollsplaner. Dessa fotbollsplaner riskerar att bli en mer än dubbelt så dyr investering för kommunerna om de också måste ta med i kalkylen att planerna ska omges av bullerplank. Dessutom finns det 330 planer i – risken är överhängande att kommunerna måste förse även flertalet av dessa med bullerplank. fick prövningstillstånd i Mark- och , men oron är stor i idrottsvärlden och hos kommunerna för var domstolen ska landa. Reglerna behöver ändras för att inte äventyra barns och ungdomars möjligheter att idrotta. Statsrådet sa i sitt svar att regeringen inte vill lägga sig i hur domstolen bedömer saker och ting, men detta verka vara lite olika beroende på vad saken gäller. När det gäller Preem i finns det inga hinder för att lägga sig i, men när det gäller att skydda barns och ungdomars idrottande verkar man ha en annan inställning. Med tanke på de konsekvenser som det skulle få om det fåtal boende runt Boovallen som detta handlar om skulle få rätt i domstol är det märkligt att regeringen nöjer sig med att har börjat att titta på frågan. Tycker statsrådet att det är rimligt att bedöma ljud från en fotbollsplan som idrottsbuller? 3 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för en viktig fråga! Jag delar verkligen uppfattningen att detta är en otroligt viktig hälsofråga för våra barn och ungdomar och även för vuxna. I hela livet gäller att vi rör oss alldeles för lite. Att man bor i en storstad ska inte betyda att barn inte ska kunna röra sig och idrotta. Det är oerhört viktigt att vi ser till att det finns möjligheter för barn att ta plats i stadsplaneringen och att det inte bara är bilar och trafik som får företräde utan även idrottsplatser. Jag vill säga att detta med ljudnivåer förstås är någonting att ta på allvar. I enskilda fall kan det vara oerhört störande och även vådligt för hälsan. Jag tror att vi alla kan sätta oss in i vad det betyder att leva med buller inpå sig. Jag vill dock säga att rätten inte på något sätt har sagt att man likställer barns röster med buller. Som det är nu finns det inte något regelverk, som interpellanten kallade det, utan det finns bara en vägledning från när det gäller buller och andra verksamheter. själva har uppmärksammat att det råder brist på vägledning just när det gäller verksamheter på idrottsanläggningar, och de avser att ta fram en sådan vägledning. Rätten måste naturligtvis väga in en mängd olika faktorer i sina bedömningar, som hur ett buller artar sig , vad det är för frekvenser och vilken typ av ljud och hur rimligt det är att ställa särskilda villkor på till exempel bullerplank eller att avgränsa verksamheten , så att man inte får ha verksamhet vissa tider eller måste sänka volymen från högtalaranläggningar eller liknande. Som sagt: Jag ska som minister inte göra bedömningar av vad som ska väga tyngst i det här fallet. Men principen om att barn ska kunna idrotta även i storstäder är oerhört viktig. När det gäller just och Boovallen kan jag konstatera, eftersom jag själv har bott i området, att föräldrar väldigt gärna tar bilen till Boovallen snarare än att cykla, och det skapar också trafikkaos. Det finns många delar i det här som det naturligtvis är värt att titta på för att verkligen uppmuntra att barn rör på sig. Sedan nämnde i . Då vill jag verkligen understryka att det inte finns någon godtycklighet i detta. Vi har fått en underrättelse från myndigheten . I enlighet med har regeringen möjlighet att lyfta verksamheter till regeringens bord när en verksamhet hotar de miljömål som finns beskrivna i , och det är precis det som regeringen har gjort. Även i och en mängd andra instanser har lyft detta till regeringen. Det finns ingen godtycklighet i detta. I det här fallet pågår en process som regeringen inte ska uttala sig om, och det gör inte heller regeringen. 4 (M): Det är tydligt att statsrådet tycker att det är viktigare att stoppa Preem än att se till att barn och ungdomar kan få spela fotboll. Det finns ju inte bara miljömål utan också viktiga folkhälsomål i , där fotbollen spelar en väldigt viktig roll. Det finns flera aspekter på eventuella krav på bullerplank utöver kostnaderna. Det är faktiskt miljöaspekterna, som statsrådet själv tar upp. Om det inte blir ändring i reglerna och kommunerna tvingas att bygga bullerplank kring fotbollsplaner kan ju en lösning för att minska kostnaderna bli att placera planerna utanför tätbebyggda områden. Om det är ett problem vid Boovallen att föräldrar kör sina barn till fotbollsplanen lär ju inte problemet bli mindre om man placerar fotbollsplanerna långt bort. Då kommer föräldrarna att i större utsträckning behöva skjutsa barnen till och från träning. Det orsakar, som sagt, problem runt många fotbollsplaner . Det kan också innebära att barn som inte har föräldrar som kan skjutsa helt enkelt inte kan spela fotboll. De får svårt att ta sig till och från träningen. har engagerat sig i frågan och påpekat att konsekvenserna om de kringboende i får rätt kan bli stora inskränkningar i barns och ungdomars möjlighet att spela fotboll. Jag undrar om tycker att det är rimligt att ett fåtal kringboendes synpunkter på ljud från en fotbollsplan ska få så stora konsekvenser. Det här är tyvärr inte det enda fallet; det finns andra fall där grannar har klagat. Vad tänker regeringen göra om det blir en prejudicerande dom i Mark- och som gör att behöver bygga bullerplank och man därmed öppnar för att det kommer att krävas bullerplank runt fler fotbollsplaner? 5 Miljö- och klimatminister (MP): Den här interpellationsdebatten riskerar att bli väldigt egendomlig om interpellanten drar in ett helt annat ärende som gäller Preem i . Som jag sa tidigare finns det ingen godtycklighet i hur regeringen hanterar det ärendet, utan det gör vi i enlighet med . Vad beträffar barns förutsättningar kan vi väl också väga in och generationsmålet att vi lämnar efter oss en planet och ett land som är i bättre skick än det som vi föddes i. Om vi inte klarar klimatkrisen kommer våra barn och ungdomar att möta oerhört stora utmaningar, så stora att jag tror att idrottande kommer att komma i andra hand. Då handlar det om hur man ska klara de hundratals miljoner flyktingar som kommer att behöva ta sig till andra länder för att över huvud taget klara livhanken. Jag tycker att vi kan enas om att vi nu ska tala om det som vi ska, nämligen frågan om bullernivåer och vägledningen kring industribuller och övriga verksamheter. Detta har ansvar för, och man har tydligt sagt att man nu kommer att utforma en ny vägledning för idrottsplatser. Jag instämmer i att det är brist på idrottsytor i storstäder. Det är oerhört höga markkostnader. Det är också väldigt mycket mark som går åt till biltrafik, parkeringsytor och annat som tyvärr sällan brukar ifrågasätta. Men just när det gäller idrottsytor håller jag verkligen med om behovet. Det är också viktigt att ha en bra miljö för de kringboende, så att man inte skapar miljöer som blir omöjliga att leva i. Det finns möjlighet att ställa villkor för de här verksamheterna. Vilka villkoren är, hur de ska utformas eller vad som är rimligt är exakt det som jag som minister inte ska uttala mig om, utan det kommer domstolen att pröva. Huruvida kostnaderna för bullerplank är rimliga i förhållande till störningarna och ljudnivåerna vid olika idrottsplatser måste domstolen kunna bedöma från fall till fall. Jag är inte helt övertygad om att det får sådana återverkningar att alla typer av prövningar ska ske i enlighet med domstolens kommande dom, men det vill jag egentligen inte uttala mig om. Vi får avvakta domstolens prövning, och jag inväntar nya vägledning vad gäller buller från idrottsplatser. 6 (M): Jag nämnde Preem som ett jämförande exempel där man väljer att kliva in i en rättsprocess, vilket man inte vill göra i det här fallet. Sedan måste jag säga att utvecklade det här betydligt mer än vad jag gjorde. Dessutom fick hon det att handla om klimatpolitik i största allmänhet, vilket inte den här interpellationen handlar om utan om bullerplank och buller från fotbollsplaner. Det skulle få många och stora konsekvenser för idrottsutövande ungdomar om det blev krav på bullerplank kring varje fotbollsplan. Bara i handlar det om , och det i när kommunerna börjar att få det väldigt kärvt ekonomiskt. För att leva upp till kravet kommer man att få begränsa tiderna väldigt mycket på fotbollsplanerna alternativt lägga ned verksamheter, därför att man helt enkelt inte har råd att bygga bullerplank. Dessutom har man absolut inte råd att bygga några nya fotbollsplaner om det innebär att man måste sätta upp bullerplank kring dem. Det finns ytterligare en viktig aspekt på bullerplank, vilket man i har blivit ålagda att sätta upp, och det handlar om trygghetsfrågan. Om man sätter upp bullerplank kring en fotbollsplan blir det ju ingen insyn på fotbollsplanen. Det blir en stor risk för dem som är inne på fotbollsplanen när ingen runtomkring kan se vad som pågår där. Statsrådets svar på interpellationen gör knappast att man i Fotbollssverige kan känna sig lugna. Större delen av svaret handlar ju om bullrets negativa inverkan på hälsan och inget om att statsrådet känner oro för konsekvenserna av att ljud från fotbollsplaner bedöms som industribuller. Om domen går på grannarnas linje och det blir krav på bullerplank kring fotbollsplaner, är regeringen då beredd att agera? 7 Miljö- och klimatminister (MP): Det är uppenbart att läser innantill från sitt replikpapper. Jag kan inte erinra mig att jag har ägnat större delen av den här interpellationsdebatten åt att prata om bullrets negativa inverkan på vår hälsa. Jag har ägnat betydligt mer tid åt att prata om vikten av idrott och rörelse och att det finns ytor för barn att utöva idrottande på, även i storstäder. Det är oerhört viktigt och något som regeringen fäster oerhört stor vikt vid. Man måste helt enkelt hitta en balans här. Jag noterar också att tydligen anser att regeringen ska kliva in i en rättsprocess. Det är inte regeringens uppfattning. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellationerna 2019/20:82 och 84 om strandskydd 8 Miljö- och klimatminister (MP): har frågat mig om jag vill att det ska byggas mer eller mindre i de områden som omfattas av strandskydd. har frågat mig dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka äganderätten till skog och mark i , dels hur jag mer konkret avser att verka för att det ska bli lättare att bygga strandnära i . Jag inleder med att besvara de två frågorna om strandskydd och strandnära byggande. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att se över strandskyddet. Utredaren ska föreslå sådana ändringar som innebär att strandskyddet görs om i grunden genom en ökad differentiering som tar hänsyn till att såväl tillgången till sjöar och stränder som befolkningstätheten och exploateringstrycket varierar i landet. Det ska bli betydligt enklare att bygga strandnära i landsbygdsområden. Förslagen ska också syfta till att dels förbättra förutsättningar för bostäder och näringsverksamhet främst för småföretagare, besöksnäring och gröna näringar i områden med lågt exploateringstryck, dels bibehålla eller, om behov finns, förstärka strandskyddet för att värna obrutna strandlinjer, den allemansrättsliga tillgängligheten och miljön i starkt exploaterade områden. Det lokala inflytandet ska öka. Strandskyddets syften, att värna miljön och den allemansrättsliga tillgången, ska inte ändras, men regelverket behöver göras om i grunden genom en ökad differentiering för att ge ett mer anpassat, flexibelt och ändamålsenligt skydd som ökar möjligheten till utveckling. Det är viktigt att de förslag om ändring av strandskyddet som utredaren lämnar strävar efter att inte försämra vare sig den allemansrättsliga tillgängligheten till obrutna strandlinjer eller djur- och växtlivets villkor i strandområden. Jag övergår nu till att besvara frågan om äganderätten till skog och mark. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att undersöka möjligheterna och lämna förslag på åtgärder för stärkt äganderätt till skog, nya flexibla skydds- och ersättningsformer vid skydd av skogsmark och hur internationella åtaganden om biologisk mångfald ska kunna förenas med en växande cirkulär bioekonomi. Syftet med utredningen är att värna och stärka den privata äganderätten till skogen genom att stärka rättssäkerheten för markägare och företag och säkerställa att markägare får ekonomisk kompensation för inskränkningar i ägande- och brukanderätten i den utsträckning de har rätt till. Syftet är också att belysa eventuella målkonflikter och att synergier nyttjas mellan internationella och relevanta nationella åtaganden om biologisk mångfald och en växande cirkulär bioekonomi. Utredaren ska dessutom föreslå hur incitament för hållbart skogsbruk och en förbättrad legitimitet för den förda skogs- och miljöpolitiken kan skapas. Förslagen ska sammantaget främja en växande skogsnäring och hållbar skoglig tillväxt med god och säkerställd tillgång till nationell biomassa från den svenska skogen. Äganderätten är grundlagsskyddad och inte ifrågasatt av regeringen. Den svenska skogspolitiken bygger på två jämställda mål: miljömålet och produktionsmålet. Skogspolitikens grunder ligger fast. En grundläggande del av skogspolitiken är skogsbrukets sektorsansvar och skogsägarnas frihet under ansvar. 9 (M): Jag tackar miljöministern för det som väl ändå får definieras som ett typiskt politikersvar, det vill säga en lång utläggning som inte var svar på en kort, koncis och precis fråga, nämligen: Är regeringens ambition att vi ska öka byggandet i strandnära läge eller inte? Vi är såklart intresserade av vad syftet är med denna reform. Anledningen till att jag ställde frågan är att jag tror att det finns lite olika ambitioner inom det så kallade JÖK-samarbetet. Jag tror nämligen att vill att det ska kunna byggas mer i strandnära lägen medan vill att det absolut inte ska byggas mer i strandnära lägen, eftersom har varit det parti som har haft den allra mest kantrade inställningen i just strandskyddsfrågor. Jag tror att man har försökt att klämma in två målkonflikter i en utredning utan att behöva ta ställning till vad man egentligen vill uppnå för att det är så fruktansvärt jobbigt att komma överens inom JÖK-samarbetet. Läser man målformuleringarna ska det enligt kommittédirektiven å ena sidan bli enklare att bygga i strandnära landsbygdsområden. Å andra sidan ska det nya strandskyddet bättre slå vakt om obebyggda kustremsor. Detta är på många platser runt om i en och samma plats. På landsbygden där det ska bli lättare att bygga ska det också bli svårare att bygga, enligt utredningen. Detta hänger inte ihop, fru talman. Därav min fråga: Vad är den övergripande målsättningen, att det ska byggas mer i sjönära lägen eller mindre i sjönära lägen på totalen? Detta skulle jag gärna ha ett svar på från miljöministern. 10 (M): Jag tackar miljöministern för svaret. Det var som taget ut partiprogram. I punkt 26 i januariöverenskommelsen står det: ”och stärk den privata äganderätten till skogen.” Äganderätten är en hörnsten i ett demokratiskt samhälle och skiljer demokratiska länder från de totalitära länder där äganderätten inte är viktig. Många markägare i dagens känner att staten via myndigheter urholkar och försvagar äganderätten kraftigt och i vissa fall även hotar markägare, vilket jag har bra exempel på. Jag frågade därför statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att stärka äganderätten och om statsrådet anser att det är okej att åker ut till privata skogsägare och uppträder hotfullt när det ska läggas biotopskydd på privatägd mark som har brukats av familjer i generationer och därför är så värdefull och fin. Jag kan garantera miljöministern att den privatägda skogen är betydligt bättre än den skog som staten äger. I sitt svar nämner statsrådet ”skogsägarnas frihet under ansvar”. Vad menar statsrådet med det? Alla privatägda skogar är ansvarsfullt skötta. Den som äger förvaltar, till skillnad från staten. Anser statsrådet att det är okej att länsstyrelserna, som är statens förlängda arm, river upp beslut från kommunala byggnadsnämnder som har gett strandskyddsdispens? Det är att urholka det kommunala självstyret. I punkt 23 i januariöverenskommelsen står det att det ska bli ”enklare att bygga strandnära i landsbygdsområden”. Vad menar miljöministern med det? Vilka åtgärder avser hon att vidta för att det ska bli enklare att bygga strandnära på landsbygden? Gäller det även ? Den ligger nära en storstad och är ett rekreationsområde där många markägare behöver bygga för att kunna ta sig ut till öarna. Det går inte att komma dit utan att ha båt och brygga. Det enda alternativet är att åka helikopter. Anser statsrådet att det ska bli enklare för företag att bygga nya och varv i skärgården, vilket är en stor näring där ute , för att ta hand om båtarna och serva, laga och förvara dem? Anser statsrådet att det är rimligt med strandskydd? Då vill jag höra om miljöministern har hittat någon strand i som är och var denna ligger någonstans. Jag har i alla fall aldrig sett någon. Enligt min mening är strandskydd rena annekteringen av privat mark, som man dödar med fel utgångspunkt. Om man ska sätta stopp för att bygga på mark är det inte som stränderna är, utan då ska man ha annan bestämmelse för att stoppa byggnation. Jag har aldrig sett stränder som är mer än fem , och jag är född i skärgården och har levt där i hela mitt liv. 11 (M): Tack, och , för viktiga interpellationer! Om man väljer att tolka den tillsatta utredningen positivt är det glädjande att har bytt uppfattning i strandskyddsfrågan. Det är glädjande att vill se byggande i strandnära lägen. Det är glädjande att vill vara med och utveckla våra lokala samhällen, till skillnad från tidigare, då , som alla vet, ofta varit en kraftig bromskloss för byggande och ekonomisk tillväxt i . Jag var i och träffade den moderata politiker som är ansvarig för byggnation. Vi hade ett långt samtal, och han var djupt bekymrad över det intrång som han uppfattar att det är när staten via överklagar de byggnadslov som kommunen ger. Detta är ett allvarligt intrång i det kommunala självstyret, anser man i . Han och hela kommunledningen i , som består av , och , vet att utredningen är på gång. Jag skulle vilja ha ett litet klargörande, nämligen: Vill statsrådet och regeringen detta? Är ingångsvärdena att miljö- och klimatministern vill att det ska byggas mer vid vatten, så som jag väljer att tolka det? Då är det ju positivt.