prot · H60983 · 2019-04-30 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om ny ledamot av Följande berättelse hade kommit in från : Berättelse om granskning av bevis för ny ledamot av har från inkommit bevis om att (M) utsetts till ny ledamot av fr.o.m. . har denna dag granskat beviset för den nya ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). ersättare för ordföranden/ § 3 Anmälan om ersättare för statsråd Förste vice talmannen anmälde att (S) skulle tjänstgöra som ersättare för (S) för (S) ledighet –. § 4 Meddelande om frågestund Förste vice talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 5 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2018/19:194 Interpellation 2018/19:194 Utökade möjligheter till tillfällig föräldrapenning av (L) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. § 6 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2018/19:3076, 3083, 3084 och 3087 till civilutskottet 2018/19:3086 till civilutskottet 2018/19:3082 till arbetsmarknadsutskottet § 7 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2018/19:JuU22 En modernare och mer ändamålsenlig prövning av hyres- och arrendeärenden 2018/19:JuU17 Högsta domstolens sammansättning i utlämningsärenden 2018/19:UU13 Fördjupat partnerskaps- och samarbetsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan 2018/19:FiU23 2018 2018/19:FiU37 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om transparens i transaktioner för värdepappersfinansiering och om återanvändning 2018/19:CU12 Planering och byggande 2018/19:CU13 Fastighetsrätt 2018/19:SoU10 Alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksfrågor 2018/19:SoU11 Folkhälsofrågor Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden 2018/19:MJU12 Livsmedelspolitik 2018/19:MJU13 Vattenvård § 8 Svar på interpellation 2018/19:174 om upphandling av nattåg 1 Infrastrukturminister (S): har frågat mig om jag och regeringen avser att upphandla nya spår via färjetrafiken i och med att nattågen ska börja rulla för att öka förbindelserna mellan och kontinenten. Låt mig inleda med att slå fast att regeringen vill att det ska vara lätt att resa klimatsmart. Det ska vara möjligt att resa kollektivt med liten klimatpåverkan. Det är därför glädjande att intresset för ett klimatsmart resande ökar hos allmänheten. Allt fler vill ta tåget, både i vardagen och på semestern. Då måste vi politiker också bidra. Det är en del i regeringens politik i omställningen av hela transportsystemet för att klara klimatet, bygga ett starkt samhälle och nå målet att bli världens första fossilfria välfärdsland. Regeringen har vårändringsbudget föreslagit att ett nytt ramanslag för internationell tågtrafik bör föras upp på statens budget och att avsätts för innevarande budgetår. Vårändringsbudgeten är en del av budgetsamarbetet mellan regeringspartierna, och Liberalerna. kommer att få i uppdrag att utreda förutsättningarna och återkomma med förslag på vilka städer de nya nattågen bör trafikera. arbete får utvisa om det eventuellt ställer krav på vilka förbindelser som behöver finnas mellan och kontinenten. 2 (M): Tack, statsrådet, för svaret så här på ! Anledningen till att jag ställde min fråga till statsrådet var att regeringen, som statsrådet också redovisade, i vårbudgeten avsatte 50 miljoner till internationell tågtrafik till övriga . Målet är nattåg till flera europeiska städer, sa statsrådet i ett uttalande. Väl så, tänkte jag. Det är en god ambition. Men uppstod väldigt många frågor om hur man i regeringen hade tänkt sig att detta egentligen skulle kunna göras. Lite enkelt sett finns det två vägar. Antingen åker man tåg genom över till och sedan över i och vidare ned till kontinenten, eller så får man ta tåg till ett färjeläge och där gå ombord på en färja som också kan ta tåg. Låt mig börja med det sistnämnda. Det finns en hamn, fru talman, som har färjor som kan ta tåg. Det är hamn och rederiet . har tre fartyg som kan ta järnvägsbunden trafik. Klockan klämtar dock för dessa färjor, då det på dem är väldigt mycket gynnsammare att ta lastbilar i stället för tåg. , för 15–, transporterades 200 000 enheter järnvägsledes ut ur eller Ystads hamn, som det då handlade om. och avslutade tidigt sina möjligheter till järnvägstransporter. transporteras endast ca 20 000 enheter på järnvägsfärjorna, vilket egentligen är en stor förlustaffär för rederierna. Min fråga blir av denna anledning om statsrådet i sin ambition att kunna ha nattåg till kontinenten färjeledes avser att på något sätt göra det mer fördelaktigt för rederier att ha järnvägsfärjor? Avseende landvägen över till kontinenten uppkommer också en massa frågor. Det behövs tåglägen. är tåglägen en bristvara, vilket statsrådet är medveten om. Att få in nya sådana i plan är i praktiken . Det är hemskt tråkigt att vara så negativ, men tyvärr är fakta i målet sådana. I och är det ännu svårare. Nästa fråga blir därför: Vem ska göra investeringen i nya tågsätt, då dessa helt saknas i ? Visst finns det tågsätt med ligg- och sovvagnar, men dessa behövs i för vi har ju omfattande tågtrafik även här i vårt avlånga land. Dessutom är de enligt uppgift för breda för trafik på kontinenten. För trafik över och behövs särskild nödbromsblockering. Hur ämnar statsrådet lösa detta? Även lite mer politiska komplikationer tillkommer. i har visst stöd av den danska staden, vilket kan bli en fråga att bita i för statsrådet i sina förhandlingar med de nordiska kollegorna. Det finns rätt många frågetecken i detta. Därför vill jag ställa dessa frågor till statsrådet. Jag tycker egentligen inte att det är något fel på ambitionen, men tyvärr ser jag väldigt många hinder på vägen och tror att det kan finnas en risk att det här blir dyrt för . Och om jag får vara elak blir dessa 50 miljoner kanske lite av plakatpolitik. 3 Infrastrukturminister (S): Jag uppskattar verkligen engagemanget. Det är lite synd med begreppet plakatpolitik, för vet precis som alla vi som länge jobbat politiskt att måste man börja. måste man börja med att också våga avsätta resurser om man vill att verkligheten ska förändras. Vi sänder en tydlig signal med dessa 50 miljoner. De kommer inte att räcka till väldigt mycket tåg ut till hela kontinenten. Det vet jag att alla förstår. Däremot är det en tydlig signal från regeringen om att ett arbete nu påbörjas för att utveckla nattågstrafiken. Nog finns det utmaningar. Det är ingen tvekan om det. Det finns tekniska utmaningar med olika specifikationer mellan och . Det finns utmaningar vad gäller tillgång till tåglägen. Det finns också utmaningar vad avser förutsättningarna för kommersiell nattågstrafik. Men här händer något intressant. På samma sätt som regeringen under förra mandatperioden valde att upphandla tågtrafiken upp till Åre och på så sätt säkerställa att det fanns nattågsmöjligheter till Åre har vi sett hur intresset har exploderat. Väldigt många väljer att använda nattåget för att kunna ta sig upp till detta besöksnäringens som Åre är. Jag tror på att politiken kan öppna nya vägar för det som sedan blir kommersiellt gångbart. Man kan inte minst göra det genom att använda upphandling som instrument. I förlängningen tror jag inte att någon vill ha som utgångspunkt att all nattågstrafik i hela ska vara kraftigt statligt subventionerad, utan man måste hitta en modell där det också finns ett starkt marknadsintresse och nya vägar. Jag kan också uppskatta att tar upp frågan om gods, lastbilar och järnväg i det här sammanhanget. Det är en av mina hjärtefrågor. Vi tog under den förra mandatperioden fram en godsstrategi, och arbetar vi väldigt hårt med att ställa om det svenska godssystemet så att det dels används mer effektivt än tidigare genom att man samordnar lastningen och använder de resurser vi har på ett effektivt sätt, dels ökar förutsättningarna att lägga mer gods på järnväg och inte minst på sjöfart. Här har vi en glädjande utveckling. När jag tillträdde som infrastrukturminister tror jag att det var all-time-low när det gäller inflaggningen till den svenska handelsflottan. har det ökat. har vi gjort den 100:e inflaggningen. Det är framtidstro och optimism i svensk sjöfart, inte minst tack vare den politik vi bedriver, men det handlar också om att alla, även transportköparna, ser vikten av att vi använder sjöfarten i större utsträckning för att få klimatsmarta transporter. Då kommer naturligtvis alla frågor om de ekonomiska styrmedlen upp på bordet. Här ligger ett antal uppdrag, till exempel om omlastningspeng, som redovisas till . Hur hittar vi modeller som gör det mer lönsamt att också använda sjöfarten i större utsträckning? Transportköparna ger mig den tydliga signalen att de blir mer och mer intresserade. Så länge man säkerställer lågt klimatavtryck, säkerställer leveransen och har konkurrenskraftiga priser är transportslaget mindre intressant, vilket talar till sjöfartens fördel. Därför blev man inom sjöfarten också extra glada när vi kunde leverera en kraftig satsning på forskning kring sjöfart framöver. Jag kommer att åka till nu och besöka hamnen där och tala med hamnföreträdarna. De har ju en nyckelposition i utvecklingen framöver med förbindelser ända ut i världen, inte minst när det gäller järnväg till sjöss. Jag är alltså väl medveten om utmaningarna, och det är ett av skälen till att jag också åker till och talar med hamnföreträdarna. 4 (M): Tack, statsrådet, och välkommen ned till nu ! hamn ligger för övrigt i min valkrets, så statsrådet ska känna sig extra välkommen! Jag tycker att det är jättebra att vi pratar sjöfart. Vi kommer ju att ha en interpellationsdebatt om då vi kommer att prata ännu mer sjöfart och kanske får vårt lystmäte när det gäller detta. Jag tänkte gå tillbaka lite till järnvägstrafiken. Statsrådet var inne på just nattågstrafiken upp till Åre. Då ska vi vara ärliga och säga att även den är subventionerad av svenska staten med drygt 100 miljoner. Den står alltså inte på egna ben. Vi subventionerar alltså den här nattågstrafiken och den svenska järnvägen som, trots att jag vet att många står och väntar på sina tåg , ändå får sägas vara välfungerande. I , till exempel, är det betydligt dyrare att köra tåg än vad det är i . I är det också dyrt, och då blir naturligtvis frågan: Är vi beredda att subventionera där också? Om vi nu gör det, kan det egentligen bli någon lönsamhet i detta utan statliga subventioner? När vi är inne på färjelägena tror jag att den frågan också är viktig ur ett annat perspektiv, vilket jag tror att statsrådet kommer att få se när han är nere i hamn. Ur ett totalförsvarsperspektiv är det viktigt att vi har några hamnar som kan klara järnvägstrafik. har vi bara två ingångar till : över och över hamn. Skulle någonting hända på , till exempel likt det som hände på , är det bara hamn som kan ta emot järnvägstrafiken. Jag hoppas att man beaktar detta i Försvarsberedningen, annars ber jag ödmjukt statsrådet att föra det vidare till sina kollegor. Det är en viktig del. Just kan rederierna egentligen inte på affärsmässig grund ha kvar rälsen i hamnarna, för man gör en ekonomisk förlust. Vi får tacka extra mycket för att de orkar hålla ut i detta, och här tycker jag att staten bör öka sitt engagemang sett ur ett totalförsvarsperspektiv – vi har den möjligheten – men också sett ur nattågsperspektivet, som vi diskuterar . Jag får ändå gå in lite på inflaggningen eftersom jag också är sjöfartspolitisk talesperson för . Även jag gläds åt den. Vi har gått från 85 fartyg till 100, och det är glädjande att det går åt rätt håll. Vi får dock inte missa att vi gick från 200 ned till 85. är vi på väg upp, vilket gläder mig. Vi kommer som sagt att diskutera förutsättningarna för svensk sjöfart lite mer i en kommande interpellationsdebatt. Slutligen vill jag ta upp just möjligheten till järnväg över huvud taget. Det intermodala, att få över gods till järnväg, är viktigt. Det har inte med nattågen att göra, där vi ju avser att transportera folk. Jag gläder mig dock åt att statsrådet delar synpunkten att det är viktigt att få över godset till järnväg och sjöfart. Det är en god väg . Frågorna kvarstår dock kring hur vi ska klara nattågen rent utbyggnadsmässigt när det är så skilda regler och skilda kostnader. 5 Infrastrukturminister (S): Det är helt nödvändigt att vi förstärker kapaciteten i järnvägsnätet av underinvesteringar. Det är också därför vi gör den största järnvägssatsningen i modern tid och investerar totalt i nationell plan. Om vi inte bara ska hålla oss i och valkrets så kan vi gå till min kära valkrets och titta på och ned mot . Det är en fantastiskt viktig hamn där nu Sydostlänken finns med i nationell plan. Det kommer att avlasta och öppna bättre förutsättningar för godstransporter ned till hamn. På det sättet arbetar regeringen med att systematiskt öka kapaciteten i det svenska järnvägssystemet och att systematiskt också öka förutsättningarna för att lägga över mer gods på sjöfarten. En viktig del i detta är naturligtvis hamnarnas nyckelposition. Det var ett av skälen till att jag, som första infrastrukturminister faktiskt, samlade ihop landets hamnar till ett stort hamnmöte. De är kommunalt ägda i huvuddelen och har inte alltid varit en naturlig del i det svenska transportsystemet, åtminstone inte i den nationella samordningen. För mig har det varit underligt. Hamnarna är ju en nyckelaktör i den utveckling vi står inför . Jag kan uppskatta att också lyfter redundansen utifrån ett totalförsvarsperspektiv. av underinvesteringar och efter en omvärldsspaning tror jag att alla inser att det finns skäl att stärka kapaciteten i våra hamnar också ur det perspektivet. Det är naturligtvis så att det här är avhängigt vilka resurser vi har till vårt förfogande. Vi väljer att prioritera detta av underinvesteringar, och vi kommer att ha tydliga uppdrag och tydliga investeringar i svenskt järnvägssystem för att stärka kapaciteten. Detta kommer naturligtvis också att öppna upp för förbättrade möjligheter till nattågstrafik. Satsningen på 50 miljoner är en viktig signal. Delar av det kan naturligtvis hanteras inom ramen för upphandling, ungefär som vi talade om Åre. Andra delar handlar om att öppna vägar för marknaden, för det finns nu ett starkt kund- och konsumenttryck, eller medborgartryck, för att öppna upp mer nattågstrafik. Jag hoppas och tror att det också kommer att finnas en ökad lönsamhet hos de aktörer som finns, och då handlar det inte bara om svenska företag. Alla har säkert kunna följa i medierna att ÖBB, det österrikiska järnvägsbolaget, har öppnat för att bedriva trafik även till . Jag tror att vägen vi behöver gå är en ökad samordning inom . Det ligger i diskussionen om de järnvägspaket som vi har beslutat om och som vi diskuterar inom Europeiska unionen. Om och är beredda att ge draghjälp åt detta och satsa på nattågstrafik, och för den delen göra ytterligare satsningar på järnväg, välkomnar jag verkligen det. Jag tror att det är viktigt att vi i gemensamt över alla partigränser ser uppslutningen bakom att åka klimatsmart. Då kommer nattågstrafiken att vara ett alternativ som fler vill välja. Vi måste förbättra valmöjligheterna. Vi måste hitta nya vägar att kunna komma ut, inte minst när det gäller och . För att inleda en sådan process är 50 miljoner en bra början, och kommer att arbeta vidare med detta. 6 (M): Det är viktigt att man börjar någonstans. En resa börjar alltid med ett litet steg. Det är kanske så vi får se det. Det är en liten uppförsbacke i början. Men visst är det så att definitivt står bakom att man ska kunna åka tåg. Det vi kanske mer oroar oss för är större projekt som tar alldeles för mycket pengar av det vi skulle vilja lägga på den befintliga järnvägen. Vi går inte in i höghastighetsdiskussionen. Men det är på något sätt viktigt att den järnvägsinfrastruktur vi har fungerar. I min värld, och jag talar då som riksdagsledamoten , är det väldigt viktigt att man kan lita på den infrastruktur vi har. Gör jag ett aktivt val att resa med tåg till och från mitt arbete kan det inte vara så att jag varannan eller var tredje gång måste stå och vänta på ett inställt tåg. Då tröttnar både jag och min arbetsgivare. Till slut blir det klimatet som får stryka på foten, för jag sätter mig i min bil i stället. Det är viktigt att vi prioriterar rätt. Här kommer vi säkerligen att ha stora diskussioner om vad som är rätt. Vi kommer kanske att tycka olika i vissa saker, men vi kommer också att vara överens i en del. Jag tror att vi alla är medvetna om att vi vill göra vad som är bra för miljön och för att invånarna ska kunna ta sig till och från sina arbeten och ut i övriga . Huruvida nattågen stannar vid en bra dröm får vi väl se. Det är många hinder. Jag är i varje fall försiktigt positiv trots alla dessa hinder jag kan se på vägen. Det beror kanske på att jag är skåning och positiv av naturen. 7 Infrastrukturminister (S): Det är en bra dröm. Jag hoppas och tror att många kommer att sova gott på nattågen. Jag tror också att det finns ett starkt engagemang och intresse hos många att få åka mer tåg. Men det ska vara tillförlitligt, och det ska finnas en kapacitet på spåren. Då är vi inne på frågan om nya stambanor, som nuddade vid. Ska nattågen komma fram, eller än viktigare, ska pendeltågen och godstågen komma fram, måste vi öka kapaciteten i det svenska järnvägssystemet. Då måste vi hitta en modell där vi separerar tåg som går i hög hastighet från dem som går i lägre hastighet. Ett av skälen till att vi har problem med järnvägssystemet – och inte minst i har vi haft sådana utmaningar – hänger samman med att där ska Skånetrafiken, eller Pågatågen föröka samsas med X2000:s fjärrtåg eller för den delen godstransportörerna. Med ett av mest avreglerade järnvägssystem, med 49 operatörer som ska slåss i ett nedslitet järnvägssystem, får vi bekymmer. Ska pendeltågen komma fram och godstågen kunna komma fram behöver vi ny kapacitet. Det är skälet till att vi behöver bygga nya stambanor. Det är skälet till att vi måste ha modet att fatta de beslut som man gjorde för kanske hundra eller i att bygga ordentligt med ny kapacitet. Vi ser nu att man gör det för –och –. Jag tror att väldigt många är beredda att leva med att det är lite bökigt och att det kommer att vara en ombyggnad som pågår. Men när vi sedan får fyrspår och vet att kapaciteten ökar kraftigt kommer vi att ha den utveckling som vi redan har sett tydligt i . Det är en kraftig ökning av tågåkandet som gett en arbetsmarknadsförstoring som har varit jätteviktig för hela tillväxt och utvecklingskraft som det skett på ett klimatsmart sätt. Jag är optimist, jag också. Det är skönt att både smålänningar och skåningar kan vara det. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2018/19:175 om ekonomisk kompensation till flyget 8 Infrastrukturminister (S): har ställt en fråga till mig om den ekonomiska kompensationen till icke-statliga flygplatser i till följd av den införda flygskatten. En skatt på flygresor infördes för att bidra till att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Enligt regeringens budgetproposition avsattes 2018 för att säkerställa att flygskatten inte innebär ökade driftsunderskott vid icke-statliga flygplatser i . I övergångsregeringens budgetproposition föreslogs för samma ändamål. Men beslut om statens budget enligt en reservation från och innebär att medlen för att kompensera för ökade driftsunderskott vid flygplatser i halverades . Inga medel har ännu betalats ut till flygplatserna. I vårändringsbudgeten föreslår regeringen att ytterligare ska avsättas för ersättning till icke-statliga flygplatser i . Stödet uppgår då till totalt . Om underlag visar att de extra per biljett gör att en flygplats får ett ökat driftsunderskott ska den få kompensation. Det pågår ett arbete om hur stödet ska hanteras. 9 (M): Låt mig börja med att tacka ministern så mycket för svaret på min fråga om när den ekonomiska kompensationen kommer till icke-statliga flygplatser i till följd av den av Socialdemokraterna införda flygskatten. Dock noterar jag att ministern undviker att svara på frågan om när det utlovade stödet kommer och i stället hänvisar till att ett arbete pågår om hur utbetalningen ska hanteras. Jag noterar också att det svar jag får är mer eller mindre ordagrant detsamma som när mina partikollegor har ställt frågor om detta. Menar ministern på fullaste allvar att regeringen inte vet hur ett statligt stöd ska betalas ut, trots att han och regeringen inte bara gått till val på detta utan även beslutat om detta i regeringsställning? Det är oroväckande, fru talman. Man skulle nästan kunna tro att regeringen insett att det är en dålig idé att först införa en skatt med ena handen för att sedan betala tillbaka pengar med den andra. Det är en hantering som inte bara är dålig. Den kostar dessutom skattebetalarna en massa extra pengar. Ministern antyder i sitt svar att de icke utbetalda pengarna skulle vara fel efter höstbudgeten. Låt mig då bara korrigera det påståendet en smula. Det stämmer att vi inte hade med pengarna som kompensation för flygskatten, men det var ju för att vi tog bort skatten helt och hållet. Vad regeringen gör nu är att lova pengar som aldrig kommer men ändå höja kostnaderna. Detta får konsekvenser för både passagerare och flygplatser. Flygskattens syfte skulle vara att minska klimatutsläppen. Den tanken är god. Vi bryr oss alla om klimatet. Men i praktiken spelar detta väldigt liten roll då utsläppen i stället flyttar på sig till andra färdsätt eller till andra länder. Problemet är i grund och botten inte flygandet i sig utan bränslet i flygplanen. Flygskatten slår nu mot både gamla och nya flygplan oavsett bränsletyp, och den gröna skatteväxlingen uteblir. Följden av detta är att flygplatser i norra går på knäna ekonomiskt, och risken för nedläggning är stor. Utifrån att hela ska leva vore det förödande för svensk tillväxt och konkurrenskraft. Regeringen lägger nu fokus på och för att sakta döda . Det är en landsbygdsfientlig politik och ingenting annat. nämns en flygbränsleskatt som regeringen och stödpartierna och Liberalerna kommit överens om. Man kan nu undra om denna skatt kommer att läggas ovanpå flygskatten och hur konsekvenserna då kommer att bli för framför allt norra . Min fråga till ministern kvarstår. När tror ministern att arbetet om kompensationen för flygskatten kommer vara klart? Kommer en eventuell flygbränsleskatt att läggas ovanpå flygskatten för ? 10 Infrastrukturminister (S): sa: Det stämmer att vi inte hade pengarna. Och så var det. Ni hade inte pengar i budgeten. Ni drog ned på pengar till de regionala flygplatserna i . Men flygskatten fanns ju där; den var inte avskaffad. Ni drog alltså ned stödet till de regionala flygplatserna. Och vi återinför det, för vi tycker att om det visar sig att per inrikesbiljett har en effekt som gör att flygandet minskar ska flygplatserna kompenseras. Det har vi varit tydliga med. Sedan ska man komma ihåg att det finns skäl till att några flygplatser i norra har en utmaning. Ett av skälen är Nextjets konkurs. Det var ett privat flygbolag som flög enligt ett statligt trafikavtal och som inte klarade av att upprätthålla kapaciteten. Bolaget gick i konkurs och förorsakade en situation där fem flygplatser stod helt utan flyg. efter Nextjets konkurs stod jag tillsammans med generaldirektör och agerade för att vi återigen skulle ha flyg i luften. Vi kunde då påbörja en upphandling så att åtminstone tre av flygplatserna relativt skyndsamt kunde få flygförbindelse. Det är helt avgörande för dessa kommuner, inte minst i inland. För två av flygplatserna tog det att hitta en kompensation eftersom och marknadens regler säger att det är viktigare att flygbolagen har rätt att buda i upphandlingen än att staten kan garantera medborgarna bra förbindelser för att hålla ihop landet.