prot · H70935 · 2019-11-20 00:00:00 — Det är lätt att bygga villor och få in en massa skattekraft på det sättet, men vi har gudskelov inte möjligheten att minska den äldre befolkningen och tvinga ut dem ur kommunen. Detta är kostnader som kommuner står i. Detta system handlar om att ge dem möjligheter att möta de utmaningar vi har när befolkningen ändras och vi har en stark urbanisering i . Detta är väldigt tydligt. Jag kan sammanfatta debatten med att vi faktiskt verkar vara överens om att vi behöver göra mer för att stärka kommuners och regioners möjligheter att leverera en högkvalitativ välfärd till sina medborgare i hela . Jag ser fram emot denna diskussion framöver här i . 25 (C): Kostnadsutjämning och skatteutjämning är en hjärtefråga för eftersom vi brinner för att hela ska leva. Det ligger liksom i vårt DNA. Ändringar i kostnads-utjämningen för kommuner och landsting Den utredning som är grunden för propositionen heter Lite mer lika. Det är faktiskt ett väldigt träffande namn, för perfekt jämlikhet och rättvisa kommer man aldrig att få. Lite mer lika är precis vad det handlar om. Kostnadsutjämningen är den lilla delen av skatteutjämningen och står för , som vi har hört i debatten. Man behöver påpeka att alla länder har en utjämning mellan olika landsdelar. Detta är inget unikt för utan faktiskt något helt normalt, men det hör man inte alltid i debatten. Det är också viktigt, tycker jag, att slå fast att detta handlar om strukturella faktorer som inte går att påverka. När man hör debatten tror man att det är ambitionsnivåer, effektivitet, bra eller dåligt eller höger- eller vänsterpolitiker, men så är det faktiskt inte. Det är strukturella faktorer vi pratar om i denna del, och detta är viktigt att ha med sig. Två stora förändringar är gleshet och sociala faktorer, som har uppgraderats, plus en uppdatering av grunddata, vilket är helt rimligt. Det finns i debatten en diskussion om att staten skulle ta mer av dessa kostnader. Jag tror faktiskt att den tanken leder mycket fel, eftersom detta är en utjämning mellan kommunerna. Om staten skulle gå in och ta denna kostnad, vad händer då? Jo, det innebär att staten lägger pengar på att vi ska ha en fortsatt stor skillnad mellan högsta och lägsta skattesats i landet. Då skulle man alltså lägga statliga pengar för att behålla ett stort skattegap. Det tror jag är feltänkt. Jag ska ta upp ett verkligt fall för att påvisa vad detta innebär. Jag talar alltid om , som ni vet. Det är min roll i livet. är liksom gåva till mänskligheten vad gäller bostadsort. Det förstår alla. Alla vill bo på . Det innebär att vi har väldigt många ungdomar, och antalet familjer med ungdomar har ökat kraftigt. När våra unga gotlänningar blir 20–lånar vi ut dem till , så att de kan jobba där under sin arbetsföra ålder. känns det som att vi gör det för att Stockholmspolitikerna ska kunna säga att är en tillväxtmotor. Vi lånar ut dessa gotlänningar när de är ungefär . När dessa människor börjar bli äldre och vill ta det lite lugnare flyttar de tillbaka till och bosätter sig där igen. Detta innebär att har väldigt många ungdomar och väldigt många gamla men relativt få i arbetsför ålder. Detta måste man givetvis justera för. Alternativet till ett kostnadsutjämningssystem, där man utjämnar mellan kommuner, är ett övergångssystem – ett transfersystem – precis som man har i till exempel hockey. Då ska vi ta betalt för varenda färdigutbildad gotlänning som vi lånar ut till stockholmarna. När vi tar tillbaka den utlånade gotlänningen till , som kommer tillbaka från , ska vi ta ut en övergångssumma. Alla inser att detta nog inte funkar. Därför behöver vi detta system. Vi tycker också att utfallet av detta system blir lite bättre. Det är med stor glädje som konstaterar att detta utfall ger sjukvården 92 miljoner mer till Region . Det är mycket behövligt. ska jag säga att jag instämmer i det som sa om att det behövs en större översyn av hela systemet. Det som vi diskuterar är bara en liten del. Ändringar i kostnads-utjämningen för kommuner och landsting Om jag talar om igen har vi behov av en ny faktor för att klara vår sjukvård framgent. Detta är en bit på vägen, men det kommer definitivt att behövas fler effekter framöver. Jag tycker att det föreliggande förslaget är alldeles utmärkt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 16.) § 4 Brott mot förtroendevalda betänkande 2019/20:JuU6 Brott mot förtroendevalda (prop. 2018/19:154) 26 (S): Vi ska nu behandla justitieutskottets betänkande om brott mot förtroendevalda. Jag vill inleda med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. vaknar den dåvarande kommunstyrelseordföranden i , , av att hans bil brinner. Bilen står i anslutning till hemmet, och det finns en risk att branden ska spridas till huset. I huset befinner sig även två barn. Branden spred sig lyckligtvis inte till huset, men på husväggen påträffades nazistiskt klotter. Tiden efter branden får skyddat boende och får bära larm. meddelar att han lämnar sina uppdrag, trots att det var ett tungt beslut att fatta, trots att han trivdes med uppdraget och trots att han brann för sitt uppdrag. lämnade sina uppdrag på grund av hot mot honom och hans familj. Han valde att sätta familjen först. Jag har full respekt och förståelse för beslut. Jag har dock ingen respekt eller förståelse för dem som låg bakom detta. Händelserna bakom avgång får stå som exempel på de hot som kan drabba förtroendevalda, för är på intet sätt ensam. Bara kunde vi läsa om hot mot Uppsalapolitikern . Och hängda dockor påträffades utanför tre kommunhus i . Av politikernas trygghetsundersökning 2017 framkom att var fjärde förtroendevald utsattes för trakasserier, hot eller våld i samband med sitt politiska förtroendeuppdrag . Nästan var fjärde förtroendevald har påverkats i sitt uppdrag, antingen till överväganden eller till faktiska handlingar, på grund av utsatthet eller oro för att utsättas. Den vanligaste konsekvensen är att den förtroendevalda har undvikit att engagera sig eller att uttala sig i en specifik fråga. Från mitt perspektiv som ordförande för i är det tydligt att vissa förtroendevalda drabbas hårdare än andra. Kvinnliga förtroendevalda drabbas oftare än deras manliga kollegor. Förtroendevalda med utländsk bakgrund drabbas oftare än de som inte har utländsk bakgrund. Och förtroendevalda med muslimsk trostillhörighet drabbas oftare än de som har annan trostillhörighet. Det förekommer brott mot förtroendevalda i en sådan omfattning att de får anses utgöra ett hot mot den representativa demokratin. Det är också oroväckande att utsattheten för förtroendevalda ökar. De generella åtgärder som har vidtagits är inte tillräckliga för att motverka denna utveckling. Det behövs därför ett förstärkt straffrättsligt skydd för förtroendevalda. Mot denna bakgrund föreslås det nu att en särskild straffskärpningsgrund införs i för brott som har begåtts mot en person på grund av att han, hon eller någon närstående innehaft ett uppdrag som förtroendevald i stat, kommun, landsting, eller . Det gläder mig att vi i kammaren är överens i denna fråga och att vi gemensamt står upp för den representativa demokratin. Utskottet föreslår även ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden. Utskottet anser att frågan om ett förstärkt straffrättsligt skydd även för andra för det demokratiska systemet särskilt betydelsefulla yrkesgrupper, exempelvis journalister, bör utredas. kunde vi till exempel läsa i om Spegeln, en lokaltidning i . De uppger att personal utsätts för hot så fort de ställer kritiska frågor till kommunledningen. Enligt tidningens chefredaktör , som jobbat på orten , har han upplevt något liknande. Granskande journalistik är en förutsättning för en levande demokrati, men journalistiken är hårt ansatt. Enligt en undersökning vid har nästan sex av tio av landets journalister varit utsatta för trakasserier, hot eller våld i samband med sitt yrkesutövande. Vidare uppger många hotade journalister att deras arbete har påverkats och att de har valt bort att bevaka känsliga ämnen, personer och frågor. Mot bakgrund av detta är det en styrka att vi gemensamt ställer oss bakom utskottets tillkännagivande. Men, fru talman, jag tycker att vårt ställningstagande förpliktar. Det brukar sägas att pennan är mäktigare än svärdet. Och vissa pennor är mäktigare än andra pennor. Då gäller det också att man tar ansvar för det som man skriver. För din penna kan mycket väl bli din hatsvans svärd. På detta område har vissa förtroendevalda en längre resa att göra än andra. 27 (M): Jag vill inledningsvis yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. I den proposition vi nu debatterar, Brott mot förtroendevalda, föreslås en ny särskild straffskärpningsgrund i för brott som begåtts mot förtroendevalda eller närstående till en förtroendevald. Brott som riktas mot förtroendevalda just för att de är förtroendevalda blir nämligen ett brott även mot demokratin. Politikernas trygghetsundersökning, vilken görs av Brå, visar att var tredje politiker uppger att de utsattes för hot, våld eller trakasserier . Vårt parlamentariska styrelseskick bygger på att människor kandiderar – och vill kandidera – i allmänna val för att axla förtroendeuppdrag. Syftet med den här straffskärpningsgrunden är alltså att skydda demokratin och markera hur allvarligt samhället ser på brott som syftar till att tysta röster i det demokratiska systemet. Det är dock mycket viktigt att betona att denna straffskärpningsgrund endast gäller när det är tydligt att brott har begåtts mot en person just för att denna har haft ett förtroendeuppdrag. Det kan vara att hota en förtroendevald till tystnad, till att lämna sitt uppdrag eller till att fatta ett annorlunda beslut. Straffskärpningsgrunden ska alltså inte ligga till grund om en förtroendevald fått sin cykel stulen eller blir utsatt för brott som inte har med förtroendeuppdraget att göra. Utöver personkategorin förtroendevalda finns det andra personkategorier som är viktiga för vårt parlamentariska och demokratiska styrelseskick. Det kan handla om personer som inte är förtroendevalda men som kandiderar för att bli det, exempelvis till . Om en person förmår en kandidat att dra tillbaka sin kandidatur genom hot och våld har personen verkligen begått ett brott, inte bara mot den utsatta utan även mot demokratin. En annan viktig grupp som utsätts för våld och hat är journalister och redaktioner. Som tidigare nämndes här i talarstolen visar en undersökning gjord vid att nästan sex av tio av landets journalister har varit utsatta för trakasserier, hot eller våld i samband med sitt yrkesutövande. För att markera hur allvarligt samhället ser på brott med motivet att tysta röster i det demokratiska systemet tillkännager till regeringen i och med dagens omröstning att regeringen ska utreda förutsättningarna för skydd även för andra yrkesgrupper som är viktiga för det demokratiska systemet, såsom journalister. 28 (SD): Vi debatterar egentligen inte det här betänkandet, för det finns en stor enighet i utskottet om att detta är viktiga frågor som bör belysas med bred enighet. Vi är många i den här församlingen som är eller har varit utsatta för hat och hot. Vi vet hur det känns när man som förtroendevald gör sin plikt och företräder sina väljare men som konsekvens blir utsatt för väldigt obehagliga hot och för hat. Eftersom vi inte debatterar detta betänkande vill jag ta tillfället i akt att uppmana alla människor i det här landet som är politiskt intresserade att hålla sig borta från att hata och hota folkvalda politiker. Det är ovärdigt vårt land, som är en fin demokrati i grunden. Vi har alla möjligheter att påverka genom att ha en god ton i debatten. Ta den möjligheten! Det förtjänar vårt land. I detta betänkande har vi medverkat till att bredda det straffrättsliga skyddet genom att föreslå ett tillkännagivande om att skyddet ska omfatta även till exempel journalister. Jag tror inte att det är okänt för någon i den här församlingen att även journalister utsätts för organiserat hat och för hot. kanske man till och med avstår från att göra ett viktigt granskande arbete därför att man vet vilka konsekvenser det får. Många i den politiska debatten brukar säga att skärpta straff inte hjälper. Jag kan dock säga att bara inledningstexten i detta betänkande får till och med mig att andas ut lite extra, för genom att läsa den vet jag att jag har samhällets stöd i ryggen när jag som folkvald politiker utövar mitt ämbete. Det hjälper mig att känna mig lite mer trygg att veta just detta. I det här fallet vill jag därför säga att det från min personliga synvinkel hjälper med skärpta straff. Det hjälper de personer som utsätts. Det kan exempelvis handla om att man på ett systematiskt sätt blir utsatt för brott med i grunden ganska låga straffvärden men där systematiken i det gör att det blir för jobbigt att fortsätta vara förtroendevald. Det kostar på att återkommande mötas av brev från där man får läsa att brott inte kan styrkas på grund av att det är svårt att bevisa. riktar vi ett tillkännagivande om skärpt straffrättsligt skydd även för andra yrkesgrupper samt fattar beslut om att se brott mot förtroendevalda som en särskild straffskärpningsgrund, och det är min förhoppning att detta ger en signal till och rättsvårdande myndigheter om att de ska se allvarligare på varje enskilt hot och varje enskilt fall av hat mot folkvalda. De ska förhoppningsvis visa det stöd som krävs för att fler folkvalda ska orka fortsätta utöva sitt ämbete. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 29 (C): När jag blev politiskt förtroendevald i kommun trodde jag nog inte att jag skulle stå här och debattera ett lagförslag med en sådan innebörd som det vi har framför oss . Jag trodde nog faktiskt inte heller att jag efter en debatt i tidningarna om våldtäkt skulle få brev tillsänt mig, med budskapet: Vill du ha dina flickor i fred, be dem då klä sig ordentligt och skyla sin kropp! Ja, ni förstår ju att lydelsen inte var exakt så, utan det var betydligt grövre ord som användes – och könsord. Brevet var underskrivet av en . Jag tänker: Ska jag behöva ta det här? Ska man som förtroendevald politiker behöva ta det här? Jag vill bara säga till att han inte ska bry sig om för hur mina flickor klär sig. Liknande brev har tyvärr ställts till förtroendevalda landet över. innehåller de hot riktade mot familj och vänner, där innebörden är ungefär: Du är en skada för kommunen, och jag kommer att skada din familj om du fortsätter. Tyvärr kan vi konstatera att kvinnor blir mer drabbade än män och att innebörden i hoten mot dem är en helt annan, liksom språket. Även anhöriga drabbas. Jag har varit med om att anhöriga till kvinnor i ledande positioner fått brev med så kallade sanningar om att den här duktiga kvinnan inte innehar sin ledande position för att hon har kvaliteter och har förtjänat den, utan hon innehar den för att hon har ”legat runt”. Jag trodde heller inte att jag, efter att ha ätit lunch med mina politiska meningsmotståndare efter ett kommunstyrelsemöte, skulle få kommentarer som: Vad, äter ni lunch ihop? Oj, det trodde jag inte! Detta speglar hur debattklimatet generellt har förändrats – och framför allt i sociala medier. Den politiska debatten ser annorlunda ut än den gjorde när jag gick med . pågår den dygnet runt i sociala medier. Den är tillgänglig. var man – förutom när man diskuterade politik med sina vänner, då man absolut inte använde det här språket och den här tonen – tvungen att gå till fullmäktigesalen och kommunstyrelsemötet för att lyssna. Då fick man se att språket inte är riktigt så där i verkligheten. Det är det som är skillnaden: deltar man i debatten i långa trådar på sociala medier, och jag – vi – orkar, förmår och kan inte bemöta allt. Följden blir att folk tror att debatten ser ut så på riktigt och att vi inte kan skilja på sak och person. Kan då detta avhjälpas med ett nytt lagförslag? Jag och är helt övertygade om det. tippar ju debatten i sociala medier på nätet över och övergår till rena hot. ”Ska vi sätta oss utanför tingshusets entré och vänta på politikerna när de kommer och göra upp?” är hoten inte ens anonyma. Sådana hot är naturligtvis straffbara även , men hade denna straffskärpningsgrund funnits hade det varit ännu lättare att fälla en person som yttrar sig så. En av tre har utsatts – det är klart att denna straffskärpning behövs. är med och styr i över 200 kommuner sedan förra valet, och vi har tyvärr redan varit med om flera avhopp. Det handlar inte om att vi är oumbärliga – nya personer kan träda till – men om man ska sluta med politiken ska man inte sluta på grund av hot och trakasserier. Politisk stabilitet och demokrati kräver denna förändring. Frågan om andra än politiker och deras anhöriga är också oerhört viktig. Här kan vi skänka en tanke åt förskolepersonal, skolpersonal och personal på , som också utsätts för hot och trakasserier på grund av beslut som de fattar för att utföra det som vi politiker har beslutat. Detta gäller även journalister. Vi har en eftersatt mediebevakning på landsbygden. Om det är så att hot och trakasserier är ytterligare ett sätt att få journalister och tidningar att inte skriva om vissa saker är demokratin i fara. Jag yrkar med dessa ord bifall till utskottets förslag och är mycket tillfreds med att man också tillkännager att regeringen bör återkomma med skärpningar som gäller andra kategorier än politiker och deras anhöriga. 30 (V): ”Jag hoppas att någon tar kål på dig och får ett väldigt kort straff. Det skulle vara underbart. Svagbegåvade idioter som du ska inte styra .” Det var första mejlet i min inkorg när jag ledighet satte mig framför datorn . ”Jag hoppas att någon tar kål på dig.” Jag började att fundera – att ta kål på är väl ungefär detsamma som att döda. Men det är ju ändå inte ett hot riktat mot mig från mejlskrivaren, för det är ju någon annan som ska ta kål på mig. Så snurrade mina tankar. Det handlade inte om rädsla över att få ett sådant mejl – det är snarare en vana – utan om tankar på om polisen kommer att uppfatta det som ett hot eller inte. Är mejlet tillräckligt grovt? Så vanligt är det att få sådana här mejl. Jag är inte ensam; jag är övertygad om att alla i denna kammare har fått någonting liknande. demokrati bygger på hundratusentals fritidspolitiker som sitter i kommunala nämnder, regionfullmäktige och styrelser. Detta är folk med ett vanligt jobb, som på sin fritid ägnar sig åt politik och åt att ta svåra beslut, att ta ansvar och att driva sin politik. har inte ett system där politiker är heltidsanställda och tjänar en massa pengar. Vissa av oss gör det visserligen – sänk gärna våra löner och ställ högre krav på oss. Men de allra flesta är brinnande hjältar som kämpar för socialism, liberalism eller konservatism. Det är just därför hat, hot och trakasserier mot politiker gör – och alltid har gjort – mig så upprörd och engagerad. Så har det varit från det att jag själv fick mitt första kommunala uppdrag 2007 i fram till . Det som är är alla kvällsmöten, kaffedrickandet och hatet. Jag är luttrad; jag har fått folk fällda i tingsrätt. Men det är dem i Ung Vänster jag tänker på, eller dem i Muf, Grön Ungdom eller Luf. Jag tänker på alla de unga personer som brinner, som tycker, som tänker, som vill forma ett annat samhälle och som möts av vuxna människors hat, hot, trakasserier eller ännu värre saker. Detta är ett hot mot demokratiska uppbyggnad och mot allt det som vi i den här kammaren kämpar för. Det är därför som denna fråga är så viktig. Vi måste få ett slut på hoten mot förtroendevalda, oavsett position. Jag är redo att ta denna fajt, tillsammans med alla andra. Låt oss göra det! Det är därför som regeringens proposition är bra. stöder förslaget om en ny straffskärpningsgrund. Jag stöder det dock inte främst för oss riksdagsledamöter – vi har trots allt ett relativt gott skydd – utan för alla Luf:are, , , Ung Vänster-medlemmar och gröna radikaler som själva ska stå i den här talarstolen. 31 (KD): I dagens samhälle finns det grupper som försöker att påverka demokratin genom hot och våld mot olika funktioner i samhället. Dagens debatt – eller snarare den partiöverskridande samsyn som finns – gäller regeringens förslag på lagskärpningar, som innebär ett förstärkt straffrättsligt skydd när det gäller brott mot förtroendevalda utifrån det uppdrag som de har. Vårt samhälle bygger på att människor engagerar sig politiskt i olika uppdrag på olika nivåer. Det är viktigt att vårt samhälle ger en tydlig signal om att våld för att påverka demokratin inte är acceptabelt. Det är allvarligt att det demokratiska och representativa systemet hotas genom att förtroendevalda utsätts för brott när de har ett politiskt uppdrag där de utifrån de värderingar och det engagemang som de har försöker att förändra och förbättra samhället. Vi kristdemokrater delar uppfattningen att det finns ett behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd för att skydda demokratin och att ett sådant skydd bör åstadkommas genom en ny straffskärpningsgrund. Vi delar uppfattningen att förtroendevalda, som folkets politiska företrädare, är skyddsvärda i en demokrati och att brott mot dem kan bli skadligt för demokratin. Våldsbejakande politiska grupper, och enskilda, kan utöva våld och hot för politiska vinster och för att försöka att påverka politiska beslut för egen . Det som är problematiskt är dock att det finns en mängd andra personkategorier som också är skyddsvärda. håller med om remissinstansernas kritik om att propositionen pekar ut vissa grupper som mer skyddsvärda än andra. Propositionen nämner visserligen journalister och debattörer, men sjukvårdspersonal och andra personkategorier räknas inte in under skyddet mot våld och hot mot tjänsteman. Dessa grupper är också mycket viktiga och behöver i våra ögon ett utökat skydd. Förtroendevalda är en mycket viktig del av den demokratiska och politiska processen, men det finns många andra som också är viktiga. Journalister och redaktioner har exempelvis utsatts för hot, våld och sabotage . Det är därför beklagligt att det kan framstå som att förtroendevalda bara stiftar lagar som lyfter ut just förtroendevalda som extra skyddsvärda med en särskild straffskärpningsgrund. Vi stöder naturligtvis lagförslaget. Vi är också glada över att ett enigt utskott i ett tillkännagivande till regeringen delar vår åsikt att regeringen bör återkomma med förslag som tar upp frågan på ett mer heltäckande sätt, där system- och demokratihotande brottslighet även mot andra samhällsviktiga funktioner omfattas i större utsträckning än i nuvarande proposition. Mot denna bakgrund yrkar jag därför bifall till utskottets beslut om att tillstyrka regeringens lagförslag samt till utskottets tillkännagivande till regeringen. 32 (L): Det är lätt för Liberalerna att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och inte minst till det viktiga tillägg som utskottet gjort om ett tillkännagivande till regeringen när det gäller att återkomma om skyddet för journalister. Vår demokrati är vår kanske viktigaste infrastruktur att säkerställa. Vi kan debattera länge i den här kammaren om gränser åt alla håll vad gäller fördelning, vad vi ska satsa på för att skapa tillväxt och så vidare. Men ingenting är så viktigt för medborgarna i som en stabil och hållbar demokrati. Vi vet att demokratin inte kan tas för given. Den har avskaffats . Hoten är betydande på den globala arenan. Det är en ganska sorglig utveckling med vänsterpopulismens eller högerpopulismens segertåg här och där och med diktaturer som har ambitionen att göra allt för att motverka den öppna liberala demokratin. Vi har också det som är ämnet för den här debatten: det rena hatet mot människor, som mina kollegor i utskottet har lämnat fina vittnesbörd om. Jag går inte in mer på det, men det jagar var och en som blir utsatt och som därmed riskerar att tröttna och lämna sitt uppdrag. Men effekten blir också att det skrämmer bort andra. Demokratin fungerar lite som att människor ska göra värnplikt.