prot · H70950 · 2019-12-12 00:00:00 — Det är de nivåerna som ger en hanterbar framtid för våra barn och barnbarn. För det andra ser vi en polarisering av samhället med ökande främlingsfientlighet, kriminalitet och därtill ett ifrågasättande av demokratins grundpelare. ställs vi alla inför viktiga val: Ska vi handla, eller ska vi inte handla? Ska vi stå upp för åtgärder som behövs för att säkra ett hållbart klimat? Ska vi stå upp för demokrati och mänskliga rättigheter? Anständighetens tid måste vara . Tillsammans med Socialdemokraterna, tar ansvar för att säkra att har en regering som håller konservativa och främlingsfientliga krafter borta från makten. Tillsammans lägger vi fram en budget som sätter miljön och klimatet främst och som ger förutsättningar för ett som håller ihop. Alternativet såg vi i den konservativa budget som M och KD drev igenom tillsammans med . Det var en budget som slaktade de miljö- och klimatsatsningar som jobbat hårt för i regering. Vår budget säkrar ett återupprättande av de miljö- och klimatsatsningar som är nödvändiga för en hållbar omställning. Regeringen har stakat ut visionen: ska bli världens första koldioxidneutrala välfärdsland, men för att nå dit behöver vi lyckas med omställningen av transportsektorn, som står för cirka en tredjedel av utsläpp. Just nu pågår COP 25, där världens länder diskuterar vägen framåt för . har precis blivit utnämnd till årets person av tidningen . Hon har blivit en internationell symbol för alla oss som vill se den nödvändiga omställningen. Modigt lyfter hon upp forskningens slutsatser och de nödvändiga frågorna och ställer världsledare till svars. För att världen ska ställa om behöver omställningen ske även nationellt och lokalt. ska nå nettonollutsläpp . Detta innebär i princip att alla sektorer behöver nå nollutsläpp. Vi har inte råd att misslyckas med klimatomställningen. har fattat beslut om att vi ska ha minskat utsläppen från inrikes transporter . Det är en stor utmaning, och vi är än så länge långt ifrån att nå målet. Med nu beslutade åtgärder bedöms vi enbart nå 40 procents minskning, enligt . För att vi ska nå målen har understrukit betydelsen av att de transportpolitiska målen är förenliga med klimatmålen. Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. har dessutom beslutat om funktionsmål som handlar om tillgänglighet och ett hänsynsmål som handlar om säkerhet, miljö och hälsa. Dessa båda mål har jämbördig status, men har hänsynsmålet i många fall fått stå tillbaka för tillgänglighetsmålet. Regeringen presenterar därför i budgetpropositionen en precisering av förhållandet mellan tillgänglighetsmålet och hänsynsmålet. Tillgänglighetsmålet ska huvudsakligen uppnås inom ramen för hänsynsmålet. För att det övergripande transportpolitiska målet ska uppnås är det nödvändigt att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Regeringen presenterar också ett nytt etappmål för hänsynsmålet – det av tidigare beslutade klimatmålet för transportsektorn: att utsläppen från de inrikes transporterna ska minska . Detta tydliggör betydelsen av klimatmålet. För att ställa om transportsektorn behövs både snabba åtgärder i det korta perspektivet och långsiktiga åtgärder som lägger grunden för hållbara transporter framöver. För att lyckas med omställningen räcker det inte med att bara byta en bensin- eller dieselmotor mot en motor som drivs på el eller biobränslen. Vi behöver också en kraftfull effektivisering av transporterna. Detta är nödvändigt om den förnybara energin och bioråvaran ska räcka, inte bara till omställningen av transportsektorn, med persontrafik, godstrafik på väg och järnväg, flyg och sjöfart, utan till hela samhällets omställning. För att få till en omställning till mer effektiva och fossilfria transporter krävs att man vågar satsa på de hållbara alternativen och prioritera. Stommen i ett hållbart transportsystem är järnvägen. är det mest energieffektiva sättet att transportera många och mycket på ett snabbt och energieffektivt sätt. Det är av denna anledning som det är så viktigt att regeringen gör historiskt stora satsningar på järnvägen. I den nationella infrastrukturplanen läggs 125 miljarder på vidmakthållande av järnväg, vilket är en ökning , motsvarande 40 miljarder. Därutöver tillförs medel från banavgifter, som beräknas uppgå till 27,4 miljarder för planperioden. Regeringen har också, i enlighet med nollvision för tågstrul, gett i uppdrag att ta fram en långsiktig underhållsplan avseende genomförande av järnvägsunderhåll. bedöms större investeringar utifrån nationell plan uppgå till strax över 10 miljarder. I den internationella infrastrukturplanen finns också de första etapperna på de nya stambanorna för höghastighetståg med. I närtid behöver vi fatta avgörande beslut för att komma vidare med planeringen av hela systemet för nya stambanor. är det nämligen praktiskt taget fullt på de befintliga stambanorna i , och ny kapacitet behövs så att fossilfria och energisnåla välfungerande järnvägstransporter erbjuds såväl till den som vill resa långt som till den som vill pendla i sin region eller den som behöver transportera gods. är vi överens om att nya stambanor för höghastighetståg ska färdigställas. Vi är också överens om att fortsätta att bygga ut järnvägen i . För är en utbyggd järnväg i hela landet en högt prioriterad fråga. För att ersätta flygresor och resor där man behöver resa riktigt långt kan nattåg utgöra ett bekvämt alternativ, då man kan förflytta sig när man sover. I budgetpropositionen finns flera satsningar både på upphandlad nattågstrafik till europeiska städer och på att säkerställa nattågstrafik mellan norra och , vilket är vällovligt. Jag vill understryka att det utöver järnvägstrafik behövs bra och välutbyggd kollektivtrafik och cykelinfrastruktur. Här har varit med och säkerställt att kommuner kan få statlig medfinansiering via stadsmiljöavtalen, som uppgår till 1 miljard . Detta gör att såväl viktiga spårsatsningar som BRT-lösningar och cykelvägar kan byggas ut. I städerna finns goda förutsättningar för att kollektivtrafik och cykel ska kunna bli för persontransporter. Bilen har också sin plats . Det är dock fullkomligt nödvändigt att biltrafiken ställs om så att även den blir fossilfri. Därför har tillsammans med Socialdemokraterna infört bonus–malus, reduktionsplikt med mera för att påskynda omställningen. Regeringen föreslår också en för att påskynda arbetet med elektrifiering av transportsektorn, vilket är väldigt positivt. Som jag inledde: , Socialdemokraterna, har presenterat en budget som sätter miljön och klimatet främst och som ger förutsättningar för ett som håller ihop. 38 (V) replik: Att sätta klimatet först – jag är inte helt säker på att man gör det. Precis som själv sa i sitt anförande kommer regeringen, med nu fattade beslut och åtgärder, inte att nå vårt klimatmål på området, nämligen att minska utsläppen med till 2030. Det är därför vi i prioriterar annorlunda. Vi höjer skatter och avgifter för höginkomsttagare och kapital och även för utsläpp, och vi har därför mer än 40 miljarder extra i ett separat klimatpaket för de kommande tre åren för att ställa om . Just på detta utgiftsområde anslår vi mer till bättre järnvägsunderhåll, snabbare utbyggnad av järnvägen, mer pengar till överflyttning av godstransport från väg till järnväg, en cykelpott, 2 ½ miljard kronor till ökade satsningar på kollektivtrafik, ett helt nytt konverteringsstöd för bilar etcetera. Vi säger också nej till att bygga nya motorvägar. Vi vill i stället satsa allt på järnvägen och kollektivtrafiken. I diskussionerna tycker jag att framstår som väl nöjda med den budget som ligger. Jag tycker att detta är märkligt eftersom budgeten inte kommer att nå de klimatmål som vi har satt upp. Därför vill jag fråga : Vilka nya åtgärder och beslut anser är nödvändiga på transportområdet för att vi ska nå målet att minska utsläppen ? 39 (MP) replik: Precis som jag underströk i mitt anförande når vi inte hela vägen fram . Det behövs ytterligare åtgärder för att kunna nå de klimat- och miljömål som riksdag har beslutat om. Åtgärder behöver inte bara presenteras i en budget, utan det finns en klimathandlingsplan som kommer att presenteras i närtid. Det kommer också att finnas ett behov av att utveckla ytterligare politiska instrument framöver. Detta är jag helt övertygad om. Att har en outtömlig förmåga att finansiera åtgärder som går utöver vad alla andra partier har möjlighet att finansiera är inte någon nyhet. sätter klimat- och miljöfrågorna främst. Vi har också valt att ta det ansvar som gör att vi kan vara med och ha ett inflytande över politiken. Det gör att vi kan sitta i en regering tillsammans med Socialdemokraterna. Det innebär att vi kan ingå ett januariavtal tillsammans med och Liberalerna. För det måste man ha en förmåga att kompromissa och vara konstruktiv. Det innebär inte att har släppt de krav och visioner som vi har på miljö- och klimatområdet. Vi arbetar tvärtom hårt för att vårt parti ska få ett så stort genomslag som möjligt i förhandlingar med andra partier. När vi inte har ett parti som har en egen majoritet i riksdag behöver en budget vara en kompromissprodukt. Just därför tycker att vi har lagt fram en väldigt bra budget tillsammans med och Liberalerna. Den innebär att vi tar ett ansvar för framtiden genom att vi återställer många av de neddragningar som och tillsammans med genomförde i den förra budgeten. Vi tar stora kliv framåt på klimatområdet, inte minst med de målsättningar som jag nämnde. 40 (V) replik: borgerliga regeringar har sänkt skatterna med . fortsätter den här regeringen och sänker skatten för de absolut rikaste med nästan . Det finns mycket pengar att ta av. Jag skulle inte säga att det är en outtömlig resurs. Men det finns väldigt mycket pengar att fördela till dem som har de största behoven och för att ställa om vårt samhälle så att vi lever inom de ramar som planeten sätter upp för oss. Där saknar jag lite i diskussionerna . Jag nämnde några konkreta saker. Vi satsar mer pengar på järnväg och underhåll. Vi vill ha ett separat konverteringsstöd så att man ska kunna efterhandskonvertera sin bil och en separat cykelpott. Vi säger nej till nya motorvägar. Det gäller till exempel Tvärförbindelse som kommer att kosta och som avfärdas av . Tycker att något av de förslagen skulle kunna vara bra i en kommande budget? 41 (MP) replik: Det är flera vällovliga förslag som räknar upp här. har självt föreslagit ett konverteringsstöd som vi har som ingångsbud i kommande förhandlingar. Vi tycker självklart att det finns mer som man kan göra på klimat- och miljöområdet. Men vi vill också se på vad som är möjligt att driva igenom rent politiskt. Här tycker jag att och blir svaret skyldiga då man har visat att man inte kan göra de kompromisser som krävs för att man ska kunna få igenom sin politik. Det är minst lika viktigt som att klara av att hålla upp ett plakat och tala om vad man vill för någonting. Man måste både kunna visa vad man vill och ha en förmåga att genomdriva sin politik. fortsätter att driva klimat- och miljöfrågorna hårt i vårt samarbete både med Socialdemokraterna och med och Liberalerna. (forts. § 8) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av näringsminister , socialminister , statsrådet och utrikesminister . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Näringsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 43 (M): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Vi moderater tycker att alla pensionärer förtjänar sänkt skatt och mer pengar i plånboken. Tyvärr sviker Socialdemokraterna en stor del av landets pensionärer. Man väljer nu att sänka skatten för dem som har de högsta pensionerna och struntar helt i att sänka skatten för dem med de lägsta pensionerna. Det är obegripligt, och det är väldigt orättvist. Det betyder att majoriteten av de kvinnliga pensionärerna inte får någon skattesänkning . Det här är personer som har slitit ett helt liv som barnskötare, vårdbiträden, undersköterskor och mycket mer. De har kämpat, men de får alltså inte en enda krona i skattesänkning med regeringens budget. Min fråga till är: Varför sänker regeringen och stödpartierna bara skatten för dem som har de högsta pensionerna? 44 Näringsminister (S): Tack för en angelägen, om än något förvånande, fråga från , ! Skatt ska betalas efter bärkraft. Det har varit den bärande principen i . Men under den borgerliga regeringen rubbades detta. Pensionärerna fick helt plötsligt betala högre skatt på samma inkomst. Detta lovade vi att vi skulle jämna ut, och det har vi gjort. Under förra mandatperioden gjorde vi det steg för steg för dem med lägst pensioner, och vi fortsatte under den här mandatperioden med resterande grupper som ligger över denna punkt. har tillsammans med och genomfört nya orättvisa klyftor mellan löntagare och pensionärer. Och står alltså och ondgör sig över att pensionärerna inte får tillräckligt. Med en socialdemokratiskt ledd regering kommer vi alltid att prioritera pensionärerna och steg för steg ta bort den orättvisa klyftan mellan löntagare och pensionärer i beskattning. 45 (M): Tack för svaret! Det här är intressant. Pensionärerna har fått skattesänkningar på 27 miljarder . Det är väldigt bra. 21 av dessa miljarder har genomdrivit. fick till exempel alla pensionärer, även kvinnorna med lägst pensioner, sänkt skatt. Jag hör att statsrådet inte klarar av att svara på frågan om varför inte landets alla pensionärer får sänkt skatt. De kvinnor som har slitit inom äldreomsorgen och inom skolan får ingen sänkt skatt. Min fråga återstår: Varför det? 46 Näringsminister (S): Det är nästan så att man ser skammens rodnad. Under den borgerliga regeringen betalade en pensionär i genomsnitt mer i skatt än en löntagare med motsvarande inkomster. Denna orättvisa gick vi till val på att ta bort. Det är det vi håller på med, steg för steg. Skatt ska betalas efter bärkraft och inte efter ålder, . Det är den politiken du har drivit när du har varit i regeringsställning, och det borde ni faktiskt skämmas för. Pensionärerna förtjänar bättre än så. Nedläggning av hjälplinje för personer med psykisk ohälsa 47 (SD): Min fråga riktar sig till socialminister . Många av oss ser nu fram emot att åka hem till våra familjer för att fira jul och nyår och tillbringa tid med dem som betyder mest för oss. Tyvärr är det inte alla som har den förmånen. För många innebär ensamhet och ett enormt stort lidande. Jul och nyår är en extra svår tid för den som mår psykiskt dåligt. Nyårsdagen är då många försöker ta sitt liv. Jag har fått veta att den rikstäckande hjälplinje som erbjuder anonymt och kostnadsfritt samtalsstöd för personer med psykisk ohälsa ska läggas ned . Det är ett beslut som är enormt oroväckande. Därför vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att säkerställa att personer som mår psykiskt dåligt har någonstans att vända sig efter det att den nuvarande hjälplinjen läggs ned. 48 Socialminister (S): Tack, , för frågan och möjligheten att reda ut någonting som jag förstår att många blir oroade över när de läser om! Också jag har nåtts av frågeställningen på olika sätt. Hjälplinjen är en viktig möjlighet att få kontakt inte bara med vården utan också med personer som man kan samtala med. Det är regionerna som tillsammans driver Hjälplinjen som har bestämt sig för att man inte längre ska driva den i denna form utan i någon annan form. Jag kan konstatera att om man nu har bestämt sig för att driva Hjälplinjen i annan form framkommer inte det så himla tydligt för dem som behöver den. Jag tror att det vore klokt med en bättre dialog från regionerna i sammanhanget. Jag har också ställt frågan för att få klart för mig om det beror på resursbrist eller liknande, men man vill helt enkelt ha en annan organisation. Jag kan svara och alla som undrar att det gäller att vända sig till vården när man känner att man har ett behov av vård, omsorg eller stöd. Om det är akut ska man naturligtvis vända sig akut, och om det inte är akut ska man vända sig till primärvård eller annan vård. 49 (SD): Tack, statsrådet, för svaret! En nedläggning kan inte under några omständigheter accepteras. tar Hjälplinjen emot 30 000 samtal men kan endast besvara 14 000 av dessa. Det visar på att verksamheten måste utökas, och inte läggas ned. Vi sverigedemokrater vill se en statligt finansierad nationell och rikstäckande hjälplinje som kan svara upp till det stora behov som finns. Därför skulle jag vilja veta hur socialministern ser på att staten tar över ansvaret för denna viktiga verksamhet. 50 Socialminister (S): Jag vill påminna och alla som lyssnar om att 1177 är en gemensam linje. Det är varje region som ansvarar för den, men oavsett var i landet man bor kan man ringa 1177 för att få svar på frågor om vård, råd eller på andra sätt information om var man vänder sig i vården. Ambitionen från regeringens sida är att tillsammans med regionerna utveckla så att det verkligen är dit man vänder sig. Det handlar om att kunna få egenvårdsråd men också om att kanske få digital vård och hjälp med tidsbokning inom specialistvård eller primärvård. Det är synen på 1177 från regeringens sida. 51 PER ÅSLING (C): Jag vill vända mig till näringsminister . Min fråga lyder: Är näringsministern beredd att inkludera skattesystemet och därmed skatteadministrationen i ett framtida arbete med inriktning på regelförenkling? Den senaste internationella mätning som är gjord av visar att regelförbättringsarbetet har försämrats , då mätningen och undersökningen gjordes . rapporterar också att det finns brister i den svenska analysen och konsekvensberäkningarna när man gör förändringar. Om vi tittar på rankning ser vi att det i mycket större utsträckning går åt tid för detta i svenska företag än i närliggande länders företag. 52 Näringsminister (S): Tack, Per Åsling, för en väldigt viktig fråga! Jag kommer faktiskt precis från ett möte med landets landshövdingar med just detta som tema. Bakgrunden är att jag tillsammans med Företagarna och har åkt runt och mött över 75 företag som fått redogöra för exakt vad som är problemet. Det har gällt regler men också i allra högsta grad tillämpning, handläggning och attityder. Då har det framkommit att vi faktiskt verkar vara något så unikt som ett land där skattemyndigheten tas fram som ett gott exempel när det gäller bemötande, handläggningstider med mera. Det innebär inte att vi har gjort allt som behövs, tvärtom. Vi behöver påskynda detta arbete ytterligare, inte minst nu när digitaliseringen ger nya möjligheter. Frågan från Per Åsling var om skattesystemet var en del av detta. Per Åsling vet ju att vi har kommit överens om att göra en ordentlig, övergripande skatteöversyn. Det är klart att det ska vara så enkelt som möjligt. 53 PER ÅSLING (C): Jag tackar ministern för svaret. Jag ställer frågan just därför att jag vet att ministern nu har åkt runt i landet. I departementets kommunikation om resornas motiv har dock inte regelförenklingsarbetet lyfts upp. konstaterar att medan svenska företag lägger på skatteadministration lägger finska 90 och norska 79. Det finns mycket att göra. 54 Näringsminister (S): Det är ju så: Ordning och reda ska vi ha. Det uppskattar alla. Det är en av anledningarna till att framhålls som ett av de länder i världen som har bäst företagsklimat. Det är ordning och reda och hyfsat fritt från korruption. Det innebär dock inte att vi ska slå oss till ro. Det är mot den bakgrunden vi har inlett den här förenklingsresan. Jag vill betona att det inte bara handlar om regler utan också om tillämpningen av dessa. Hur går det till när företagen möter myndigheterna? Även där finns det väldigt mycket att göra. Jag ser fram emot att fortsätta driva det arbetet. 55 (V): Min fråga går till statsrådet och är en repris. Hjälplinjen, som gett samtalsstöd åt människor i kris, läggs ned . Verksamheten finansieras av landets regioner och sköts av bolaget . Beslutet har fattats av Ineras vd, på inrådan av regionernas tjänstemän. Enligt Inera ska detta in i regionernas ordinarie arbete. Ingen av storstadsregionerna planerar någon ny tjänst som ersättning för Hjälplinjen. Den stora fördelen har varit att man kan vara anonym när man ringer Hjälplinjen. Avser ministern att göra någonting åt beslutet att lägga ned Hjälplinjen i av ökad psykisk ohälsa och stora ekonomiska svårigheter för regionerna? Skulle det finnas möjlighet att ge garantier för att en region tog hand om det här med bistånd, eller en myndighet? Det känns som en mycket viktig fråga. 56 Socialminister (S): Jag tackar för frågan och också för det förtydligande som inleder frågan med. Det är väldigt viktigt att säga att regionerna har ett ansvar för all hälso- och sjukvård. Det gäller även för personer som har psykiska diagnoser eller symtom. De har fått möjlighet att vända sig till bland annat Hjälplinjen. Det har varit väldigt uppskattat. När Inera nu ska avveckla Hjälplinjen verkar man inte ha någon vidare dialog med alla som oroar sig. Jag tycker att det är viktigt att regionerna har det och vill gärna använda detta tillfälle till att säga det. Jag kan inte här lova att regeringen ska ta över en del av landets sjukvård – det är egentligen det som ligger i frågan. Vi gör däremot allt vi kan för att se till att 1177 ska fungera. Att Inera fattar detta beslut har infört något motsvarande vill jag ta tillfället i akt att beklaga. Det är dock inte mitt beslut. 57 (V): Precis som ministern sa är detta väldigt olyckligt. Det lustiga, eller olustiga, är att regionerna själva inte har någon speciell koll på det. När man pratar med sina kollegor säger de: Va? Det här måste man kolla av, för det har skötts extremt dåligt kommunikationsmässigt. Självklart kan man inte dra in en verksamhet om man inte kan härbärgera den någon annanstans. Jag är glad att ministern är på banan och kanske frågar sina ledamöter. 58 Socialminister (S): Jag frågar inte mina ledamöter, utan jag konstaterar att man runt om i landets 21 regioner har delat på ansvaret genom Inera. Det är inte en resursfråga att man vill organisera det på ett annat sätt. Däremot måste man när man byter sätt att organisera verksamheten vara säker på att det fungerar lika bra och helst ännu bättre. Det borde vara därför man omorganiserar och förändrar verksamheten. Så här långt har jag inte fått till mig att det är en fråga om resurser. Man har en annan tanke, och den behöver uppenbart kommuniceras bra mycket tydligare än så här. Följderna av stängningen av 59 (KD): Energipolitiken är viktig för klimatet. Svensk energi har unika förutsättningar att spela en viktig roll i den globala klimatomställningen, där elproduktion är renast i hela EU. Rapport efter rapport har visat att vi kommer att behöva mer el , inte mindre, och då på rätt plats . Så ser det inte ut . Med detta som bakgrund går min fråga till statsrådet . Staten är huvudägare i . har beslutat om nedläggning av . Tvåan läggs ned redan nu . Transmissionen från norr till söder är inte utbyggd och är en flaskhals. Dessutom är effekt- och kapacitetsutmaningen i stor. Om vi ska klara klimatutmaningen på riktigt, har regeringen gjort någon konsekvensanalys av vad beslut att stänga kommer att innebära för , framför allt för ? 60 Näringsminister (S): Att se till att näringsliv, industrier och hushåll har tillgång till el är oerhört centralt i ett modernt samhälle. Så är det , och så är det . Ska vi dessutom göra det på ett sätt som inte skadar miljön och klimatet måste vi se till att i allt högre grad minska koldioxidutsläpp och annat. På det sättet har det väl förspänt.