prot · H60969 · 2019-03-28 00:00:00 — 4. res. 3 (C) 5. res. 4 (KD) 6. res. 5 (L) Förberedande votering 1: 21 för res. 18 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 26 för res. 21 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 58 för res. 26 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 4: 57 för res. 58 för res. Kammaren biträdde res. 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 25 V, 14 MP Avstod:56 M, 26 C, 21 KD, 18 L Frånvarande:15 S, 14 M, 4 SD, 5 C, 3 V, 1 KD, 1 L, 2 MP, 1 - Punkt 9 (Förmånsbeskattning vid krisinsatser) 2. res. 17 (SD) 59 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 26 C, 24 V, 21 KD, 18 L, 14 MP 17:1 M, 58 SD Frånvarande:15 S, 13 M, 4 SD, 5 C, 4 V, 1 KD, 1 L, 2 MP, 1 - (M) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. (V) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Kammaren biföll utskottets förslag. SkU14 Skatteförfarande och folkbokföring Punkt 1 (Synliga skatter och avgifter) 2. res. 1 (M) 3. res. 3 (KD) 57 för res. 21 för res. Kammaren biträdde res. 57 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 58 SD, 25 V, 18 L, 14 MP Avstod:25 C, 21 KD Frånvarande:15 S, 13 M, 4 SD, 6 C, 3 V, 1 KD, 1 L, 2 MP, 1 - Punkt 2 (Skatte- och avgiftskontroll) 2. res. 5 (C) 3. res. 6 (V) 27 för res. 25 för res. Kammaren biträdde res. (KD) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 26 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 1 M, 57 SD, 21 KD, 18 L, 14 MP Avstod:56 M, 25 V Frånvarande:15 S, 13 M, 5 SD, 5 C, 3 V, 1 KD, 1 L, 2 MP, 1 - Punkt 11 (Personalliggare) 2. res. 16 (C) 26 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 57 M, 58 SD, 25 V, 21 KD, 18 L, 14 MP Frånvarande:15 S, 13 M, 4 SD, 5 C, 3 V, 1 KD, 1 L, 2 MP, 1 - Punkt 14 (Skatteavtal) 2. res. 19 (SD) 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 57 M, 26 C, 25 V, 21 KD, 18 L, 14 MP Frånvarande:15 S, 13 M, 4 SD, 5 C, 3 V, 1 KD, 1 L, 2 MP, 1 - Punkt 17 (Folkbokföring m.m.) 2. res. 24 (L) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 58 SD, 26 C, 20 KD, 14 MP Avstod:57 M, 25 V, 1 KD Frånvarande:15 S, 13 M, 4 SD, 5 C, 3 V, 1 KD, 1 L, 2 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde Punkt 1 (Äldres rättigheter) 2. res. 1 (SD) 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 57 M, 26 C, 25 V, 21 KD, 18 L, 13 MP Frånvarande:15 S, 13 M, 4 SD, 5 C, 3 V, 1 KD, 1 L, 3 MP, 1 - (MP) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 4 (Kvalitet och tillsyn) 2. res. 5 (M) 57 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 26 C, 25 V, 21 KD, 18 L, 14 MP Frånvarande:15 S, 13 M, 4 SD, 5 C, 3 V, 1 KD, 1 L, 2 MP, 1 - Punkt 9 (Äldres inflytande och valfrihet) 2. res. 12 (M, C, KD, L) 122 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 58 SD, 25 V, 14 MP 12:57 M, 26 C, 21 KD, 18 L Frånvarande:15 S, 13 M, 4 SD, 5 C, 3 V, 1 KD, 1 L, 2 MP, 1 - Punkt 12 (Våld och trygghet) 2. res. 18 (L) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:84 S, 57 M, 26 C, 25 V, 21 KD, 14 MP Frånvarande:16 S, 13 M, 4 SD, 5 C, 3 V, 1 KD, 1 L, 2 MP, 1 - (S) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. Punkt 14 (Ensamhet och sociala aktiviteter) 2. res. 22 (SD) 3. res. 23 (KD) 64 för res. 21 för res. Kammaren biträdde res. Kadir Kasirga, och (alla S) samt (M) och (MP) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 57 M, 26 C, 25 V, 18 L, 14 MP Frånvarande:15 S, 13 M, 4 SD, 5 C, 3 V, 1 KD, 1 L, 2 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. SoU14 om investeringsstödet till särskilda boenden för äldre Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Ekonomiskt stöd till kommunernas äldreomsorg) 2. res. 1 (M, C) 3. res. 2 (SD) 83 för res. 58 för res. Kammaren biträdde res. 83 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 25 V, 21 KD, 18 L, 14 MP 1:57 M, 26 C Frånvarande:15 S, 13 M, 4 SD, 5 C, 3 V, 1 KD, 1 L, 2 MP, 1 - Punkt 3 (Uppföljning och utvärdering av investeringsstödet) 2. res. 3 (M) 3. res. 4 (C) 4. res. 5 (KD) Förberedande votering 1: 26 för res. 21 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 59 för res. 26 för res. Kammaren biträdde res. (S) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 57 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 58 SD, 25 V, 18 L, 14 MP Avstod:26 C, 21 KD Frånvarande:15 S, 13 M, 4 SD, 5 C, 3 V, 1 KD, 1 L, 2 MP, 1 - Punkt 4 (Uppföljning av avvecklade platser i särskilda boenden) 2. res. 6 (SD) 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 57 M, 26 C, 25 V, 21 KD, 18 L, 14 MP Frånvarande:15 S, 13 M, 4 SD, 5 C, 3 V, 1 KD, 1 L, 2 MP, 1 - Punkt 5 (Statistik över behovet av särskilda boenden) 2. res. 7 (V) 25 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 57 M, 58 SD, 26 C, 21 KD, 18 L, 14 MP Frånvarande:15 S, 13 M, 4 SD, 5 C, 3 V, 1 KD, 1 L, 2 MP, 1 - § 10 (forts. från § 7) Trafiksäkerhet (forts. TU7) 112 (M) replik: Det var ett vackert tal om trafiksäkerheten i , men det är tydligt att det fortfarande fattas några saker. Det är lite anmärkningsvärt med tanke på att ändå utgör regeringsunderlag och har suttit vid regeringsmakten i . har alkobommarna inte satts upp. De var färdigutredda . Alliansregeringen jobbade fram dem, lät prova ut dem och gjorde en utvärdering som pekade på positiva resultat i fråga om att avskräcka onyktra förare från att försöka ta sig in i landet. Har prioriterat ned frågan om att sätta upp alkobommar i våra hamnar? Varför har inte frågan varit högre upp på agendan, så att bommarna hade kunnat tas fram ? Varför händer ingenting? I dessa tider när vi pratar om miljö och klimat måste vi värdera hur pengarna kan användas så effektivt som möjligt så att det verkligen blir klimatnytta och inte bara symbolpolitik. Därför har jag följande frågor till representant här. Hur ser ni på att välja mellan att bygga ut för höghastighetståg eller att elektrifiera våra vägar? Det saknas trafikpoliser som kan kontrollera yrkestrafiken i landet, och det saknas alkobommar. Ändå har valt att satsa över 1 miljard på elcyklar. Är det verkligen en åtgärd som höjer säkerheten i trafiken och ger de effekter vi behöver? Är detta ett sätt att finansiera något som faktiskt inte hjälper trafiksäkerheten? Varför finns inte fler poliser utan i stället en mängd elcyklar? 113 (MP) replik: Som min kollega sa här tidigare är alkobommar på gång i . Vi vet allihop att det har varit en hel del praktiska frågor som rör hur man kan sätta upp dessa alkobommar som har varit föremål för utredning. Alkobommar är alltså på gång, och det är självklart viktigt även för . Sedan var det detta med effektivitet och hur vi använder våra pengar på bästa sätt. Vi i prioriterar höghastighetståg och järnvägen väldigt högt. Men vi ser ingen anledning att ställa de investeringarna mot andra investeringar. Det finns investeringar i delar av infrastrukturbudgetarna som inte är de högst prioriterade för ; det tror jag att alla miljöpartister kan skriva under på. Det handlar om investeringar som utökar vägkapaciteten och därmed också ökar utsläppen. Jag tror att det snarare är där vi ska hämta finansieringen av ytterligare åtgärder gällande till exempel elektrifiering. När det gäller trafikpoliser har det också under den föregående regeringsperioden skett stora satsningar på polisen. Även här är det självklart viktigt med trafikpoliser för ökad regelefterlevnad – däför talade jag så mycket om regelefterlevnad i mitt anförande. Elcyklar är en viktig satsning. Det har visat sig vara ett effektivt sätt att få människor att välja cykeln framför bilen. Det har gett människor som annars har alltför långa avstånd för att kunna cykelpendla möjlighet att börja cykelpendla. Vi ser alltså satsningen på elcyklar som en väldigt lyckad satsning – som tyvärr har skjutits ned av och i deras budget. 114 (M) replik: Tack för svaret, ! Jag konstaterar att i stället för satsningar på polisen och fler trafikpoliser har ni valt att satsa på elcyklar. När det gäller höghastighetsjärnvägen anser att den ska byggas. ser vi inga satsningar på elvägar i era budgetar. Det är faktiskt så att elvägarna kan börja rullas ut , men i stället ägnar ni er åt att fortsätta utreda och utreda. Däremot jobbar man stenhårt med att försöka få fram ett olönsamt höghastighetståg genom landet som kommer att äta upp det mesta av investeringsarvet och möjligheten till nya investeringar i andra delar av landet. Ni borde väl lyfta upp elektrifieringen av vägar på en högre prioriteringsnivå med tanke på att all miljöexpertis säger att det är där vi kommer att rädda miljön och uppfylla klimatkraven på ett helt annat sätt än vi gör med höghastighetståg. Ni planerar också nya bensin‑ och dieselskatter trots att de vi har ligger bland de högsta i och att bilen måste finnas ute i glesbygd. Där saknas alternativ. Ändå planerar ni nya bensin‑ och dieselskatter att finansiera diverse saker med. Anser ni fortfarande att miljö‑, bensin‑ och dieselskatterna är för låga i ? Jag har en fråga till. diskuterade vi i utskottet att vi måste ta tag i detta med olagliga trafikskolor och få bort den svarta biten från marknaden. Då var vi överens i utskottet. var med på detta. När vi såg att regeringen inte levererade detta satte vi ned foten lite mer rejält. Men då klev och Socialdemokraterna av det tillkännagivande till regeringen som skulle pressa på i frågan. Varför har ni backat i detta? Tycker ni att det är tillräckligt, det som regeringen har gjort med svarta körskolor? 115 (MP) replik: Det var många olika frågor. Jag ska se om jag hinner besvara allihop. När det gäller att satsa både på trafikpoliser och på elcyklar tycker jag att det lite är att jämföra äpplen och päron. Vi har gjort både och – vi har satsat på polisen, och vi har haft en satsning på elcyklar. Det behöver inte finnas någon motsättning. När det gäller höghastighetståg skulle jag vilja säga att det är en av de viktigaste satsningarna för svensk utveckling, inte bara som ett miljöprojekt utan också för näringslivets utveckling då vi kan knyta samman hela till en arbetsmarknadsregion. Ju snabbare vi kan genomföra det projektet, desto mer lönsamt kommer det att bli för både klimatet och ekonomi. Därför vidhåller jag att höghastighetståg och höghastighetsjärnväg är ett viktigt projekt för . När det gäller nya bensin‑ och dieselskatter behövs det som sagt en rejäl översyn av skattesystemet. har vi lagt fram ett förslag om en stor grön skatteväxlingsreform. Det finns mycket som behöver diskuteras inom ramen för den reformen. fick vi i trafikutskottet information från , där man bland annat lyfte fram behovet av att se över fordonsbeskattningen utifrån att vi kommer att ha en stor andel elektrifierade fordon. Då behöver vi se över vilken typ av skatter som vi har på fordonstrafiken. Olagliga trafikskolor tycker jag också är ett stort problem, absolut. Men som jag konstaterade här har man gjort en utredning som bereds inom , och det tycker vi är tillräckligt i detta läge. 116 (KD) replik: Jag vill tacka för ett bra anförande. Men det fanns en passus som jag funderar lite grann över. Det handlar om tanken, idén, att sänkt hastighet i någon mening alltid är rätt. I min värld är livet inte riktigt så enkelt. Jag har tidigare här i talarstolen sagt att min upplevelse av är att det är ett parti för städer och att man inte riktigt har känsla för det som finns utanför städerna. Om man kör förbi en skola eller kör i tätbebyggt område kan det vara lämpligt att sänka hastigheten utifrån ljudnivåer, trygghet eller olika andra säkerhetsaspekter. Men om man har alltför låg hastighetsbegränsning på exempelvis en motorväg mellan två städer uppstår ett annat fenomen: Den som kör på vägen känner ingen tilltro till lagstiftarna. Man tycker att hastigheten är för låg i relation till säkerhet på vägen och säkerhet på bilen, alltså följer man inte regelverket. Om vi stiftar lagar som människor de facto inte tror på skapar vi ett dilemma som får trafiksäkerhetspolitiska konsekvenser. En annan sådan bit att fundera över är att lastbilar som har förbränningsmotor tenderar att ha en viss ljudnivå. Då kan det vara lämpligt att ha en viss hastighet. Men om vi skulle komma fram med elektrifiering, exempelvis av sträckan –, bör vi nog fundera på om inte en ellastbil ska få gå snabbare än en lastbil med förbränningsmotor. Om du får ha lite högre hastighet stämmer det nämligen bättre med vilotiderna. Du kör från och är framme i och får en bra vilotid för att sedan kunna köra tillbaka. finns det alltså skäl att titta på hastigheter och inte bara ha inställningen att nu klämmer vi till bilen och sänker farten. 117 (MP) replik: Med tanke på att det är så pass låg regelefterlevnad på hastigheter tycker jag att det är viktigt att man vågar se över detta och vågar prioritera en sänkning av hastigheten i väldigt många fall. Men självklart finns det vägar som är anpassade för höga hastigheter som också klarar höga hastigheter. Därför har också när man sett över hastigheter valt att på vissa håll justera upp hastigheten, men på många andra håll har man valt att sänka hastigheten. Vi ser stora vinster för säkerheten och när det gäller utsläpp. Vi ser till och med att det går att få in fler bilar, att vägen klarar en ökad trafikmängd, när vi har något lägre hastigheter. Självklart är det viktigt att människor ska kunna känna tillit och att man ska kunna ha stark regelefterlevnad. Men man får fundera på hur regelefterlevnaden ska uppnås. Lastbilar och elektrifiering tycker jag är en fråga att följa, men frågan är om en lastbil som är elektrifierad är lättare och därmed säkrare än en lastbil som går på fossila drivmedel. Man får fundera på energiåtgången för att driva fram ett fordon i högre hastighet jämfört med lägre hastighet och så vidare. Det finns många olika frågor att beakta, så den frågan tror jag att vi får återkomma till. 118 (KD) replik: Jag delar uppfattning att efterlevnaden är låg när det gäller hastigheter, och det är just detta jag talar om. När vi politiker trycker fram ett system som människor egentligen inte tror på hjälper det inte vad vi står och säger till varandra i kammaren. , när jag satt i trafikutskottet förra gången, var jag inne på idén om ny teknik och försökte lyfta fram denna tanke. Jag sa det även i mitt anförande . Man kan mycket väl tänka sig att exempelvis en motorväg på väg in i någon av våra större eller mindre städer har olika hastighet vid olika tider. Man kan också tänka sig olika hastighet beroende på väder och klimat. Allt detta är fullt möjligt att lösa med digitala skärmar. Att vinna förtroende i detta kan göras genom att man tillåter en högre hastighet och en betydligt lägre hastighet eller nio när folk åker in i eller någon annan stad. Detta med hastigheter är inte så enkelt. Man kan inte bara säga att efterlevnaden är dålig och att vi därför ska sänka hastigheten. Efterlevnaden är dålig – därför måste vi jobba med hastigheterna så att vi får en trovärdighet och en trygg och väl fungerande trafik. Det är också så att trafiken är överbeskattad med ungefär 60 miljarder. Vi har haft ett intressant möte. Det har redan nämnts, i och med att tog upp frågan, och frågan har redan i någon mån besvarats. Men jag är ändå – även utifrån ett trafiksäkerhetsperspektiv – lite nyfiken på hur vi ska jobba vidare för att få ett väl fungerande skattesystem på detta område. Har ni funderat på det? 119 (MP) replik: Jag frågar mig: Är det den hastighet som känns bra som är rätt, eller är det den hastighet som gör att olyckorna minskar och att människor faktiskt överlever olyckorna som är rätt? För min del är det självklart att vi behöver ha hastigheter som gör att vi kan minska olycksrisken och att människor har en chans att överleva en eventuell olycka. Jag ser också fördelar med att sänkta hastigheter ger en möjlighet till lägre utsläpp. Som jag nämnde i mitt anförande är det framför allt sänkt bashastighet i tätort som vi talar om här. Det finns intelligenta trafiksystem som kan reglera hastigheten på olika sätt beroende på väderförhållanden eller tid , som konstaterade. Men det är också en möjlighet att faktiskt sänka hastigheten vid de tillfällen då detta behövs. När det gäller överbeskattning av bilen är jag inte säker på att jag håller med fullt ut. Det finns väldigt många externaliteter när det gäller vägtrafiken och bilar. Vi kan konstatera att allt inte är internaliserat i priset . 120 (SD): Jag vill börja med att förtälja att vi står bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar vi bifall endast till reservationerna 13 och 15. Jag vill också instämma i mycket av vad och har anfört i talarstolen. Jag vill dra en lans för landets motorcyklister, även för dem som är blivande motorcyklister. Att ta körkort är för den mc-intresserade inte bara dyrt utan även omständligt. Givetvis ska man genomgå en omfattande och väl genomtänkt utbildning innan man får sitt körkort, men det ska också vara rimligt. Det finns moment som skulle kunna förenklas och i ett par fall faktiskt plockas bort. Som det ser ut krävs det hela fyra uppkörningar eller prov för den moped- och motorcykelintresserade ungdomen om man ska ta körkort i alla moped- och mc-klasser. Först är det en teori- och körutbildning för EU-moppe, vanligen för 15‑åringar. Detta får anses rimligt. Därefter väntar ett ordinärt teoriprov samt uppkörning för den som är eller äldre och som vill ha körkort för lätt motorcykel. För den som sedan vill ha körkort för tung mc är detta numera indelat i två klasser: tung och mellantung mc. När du är får du bara körkort för mellantung mc – sedan måste du köra upp en fjärde gång för att få körkort för tung mc när du fyllt . Här ligger det största felet. När någon kör upp för mellantung mc borde denna uppkörning göras på en vanlig, tung mc. Skillnaden vid uppkörning mellan en mellantung och en tung mc är i princip omärkbar. Behörigheten ska sedan automatiskt gälla för tung mc . På så vis hade man kunnat eliminera en uppkörning. Kortfattat, herr talman: En uppkörning ska räcka för tung eller mellantung motorcykel i stället för, som , två uppkörningar. I stället ska det automatiskt ges behörighet att framföra motorcykel över . Utöver att detta uppfyller lika höga krav ur trafiksäkerhetssynpunkt ger det något rimligare kostnader för den som vill köra motorcykel och blir också betydligt mindre omständligt. Det andra momentet som bör ses över är uppkörningens del med förarprovsbiten gällande krypfart. Detta förefaller inte vara förankrat i verkligheten. Man ska framföra en motorcykel i krypfart längs en lång bana i utan att sätta ned fötterna. Den som har kört motorcykel vet att detta aldrig tillämpas i verkligheten. Därför menar vi att detta moment i uppkörningen omgående bör avlägsnas. Slutligen bör man se över om uppkörningens delar kan brytas i två. Körprovet består av en praktisk del på bana och en del i trafikmiljö. I det fall man blir godkänd på manöverprovet men underkänd på trafikprovet borde man inte behöva göra om manöverprovet vid nästa uppkörning. Det är redan påvisat att man har godkänts på detta område. Detta kan däremot inte tillämpas omvänt – man måste kunna manövrera sin motorcykel innan man släpps ut i trafiken. Detta är ett system som lite liknar det som har framförts här tidigare – det som kallas att släcka tvåor – fast på en körskola. Jag vill också, herr talman, säga några ord om vägräckens utformning. Vägräckens huvudsakliga uppgift är att hindra avåkningar och att se till att fordon inte kör över till mötande trafik. Vägräcken finns i flera olika utföranden. har det dock byggts flest vajerräcken, då dessa är bra för bilar och lastbilar. Tyvärr är de dock rena dödsfällor för motorcyklister. Ur denna synpunkt är de oskyddade stolparna med skarpa kanter samt själva vajern det största problemet. Vägräcken är kostsamma men nödvändiga ur trafiksäkerhetssynpunkt. Vi menar dock att trafiksäkerhet ska gälla alla i trafiken. vill därför att hänsyn ska tas till alla, självklart även till motorcyklister, vid planering av nya vägräcken. Detta gäller även, vid behov, utbyte av befintliga vägräcken. En modell som är skonsam och har extremt låga underhållskostnader är de betongelement som används för mötesseparation av körbanor. Dessa är både skonsamma att kasa in i och står kvar om en bil kör in i dem. Dessutom blir bilen bara skrapad om man kör in i dem, inte helt söndertrasad som när man kör in i ett vajerräcke. Denna modell hade räddat livet på många mc-åkare. , herr talman, tänkte jag ta upp vårt förslag om höjd hastighetsgräns på motorväg. Andra talare har varit inne på samma sak. På svenska motorvägar har hastighetsgränsen varit rådande. har även hastighetsgränsen varit tillåten på flera motorvägssträckor. I de flesta europeiska länder råder , vilket många människor önskar som gräns även på motorvägarna i . på motorväg infördes i , och även länder som , , , , och har denna hastighetsgräns. och har 140, och har ofta ingen hastighetsgräns alls. Effektiva persontransporter är eftersträvansvärt, och att få kortad restid är för många önskvärt. Även sett ur en demokratiaspekt är det rätt att ha hastighetsgränser som har en bred folklig acceptans, vilket även har varit inne på. På de sträckor som anses lämpade och säkra föreslås därför att inför en hastighetsgräns . Effekterna av hastighetsgränshöjningen ska givetvis utvärderas. Skulle effekterna därefter visa sig positiva, eller i vart fall ej negativa, i trafiksäkerhetshänseende bör standarden vid nybyggnation av motorväg anpassas för . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2018/19:NU7 121 (S): går vi över till näringsutskottets betänkande NU7, ett ganska omfattande betänkande. Det är så många som 170 yrkanden från allmänna motionstiden /2019. Det är inte lätt att under min talartid övergripa allting, men jag ska göra några nedslag. En del av motionerna handlar om handläggningstider och regelförenklingar. Vi socialdemokrater, herr talman, delar åsikten att företag inte ska behöva lägga onödig tid på kontakter med myndigheter, hantera tillstånd, lämna uppgifter eller som företagare försöka förstå hur man ska göra för att det ska bli rätt. Det är därför regeringen nu jobbar med den här frågan, och jobbar hårt med frågan. har fått i uppdrag att införa digital hantering av årsredovisningarna. Mer resurser har satsats på den digitala plattformen . Regeringen satsar på digitaliseringsarbete i särskilt regeltunga branscher. Som många säkert känner till är en sådan bransch restaurangbranschen, följd av besöksnäring och företag inom hotell och på evenemangsområdet. Dessutom jobbas det vidare med att korta handläggningstider hos myndigheter och att hitta kloka vägar att implementera förändringar, nya lagar och regler. Regeringen arbetar med utgångspunkt i . Man jobbar vidare med frågan så att handläggningstiderna ska bli effektivare och kortare. , herr talman, träffade näringsminister representanter från för att ta del av resultat i rapporten . Det är en ganska tuff rapport. Men det är också en tydlig uppmaning att jobba än mer med den här frågan.