prot · H70954 · 2019-12-18 00:00:00 — lades grunderna för det system vi har , som är ett väl utvecklat studiestödssystem. Det är kanske ett av världens mest generösa för att möjliggöra studier för människor från alla samhällsklasser oavsett den enskilde individens unika förutsättningar. vill bevara detta generösa system, eftersom samhället tjänar på en välutbildad befolkning. Det är rättvist med ett studiestödssystem där alla människor får möjlighet att studera och utveckla sina kunskaper och förmågor. I vissa avseenden behövs ett ännu mer generöst system. I andra avseenden har systemet enligt vår uppfattning blivit alltför generöst. Satsningar på specifika grupper som innebär en snedfördelning och ojämlikhet är negativt. Likaså är satsningar utan samhällsnytta eller förväntade positiva effekter negativt. Studiemedel motsvarande den neddragning som görs av på utgiftsområde 17 för det så kallade föreslog vi i vår områdesmotion även skulle dras ned för utgiftsområde 15 . Neddragningen avser satsningen på att personer skulle motiveras att söka utbildningsplatser på folkhögskolan. Den som läser på folkhögskola erhåller inte betyg utan enbart studieomdömen. Det betyder att den som studerar på folkhögskolan hamnar i en ojämn konkurrens, eftersom man på arbetsmarknaden måste konkurrera mot andra utbildningar som ger betyg. Man är helt enkelt inte lika attraktiv på arbetsmarknaden. Ska vi satsa på folkhögskolorna bör vi även kunna erbjuda regelrätta betyg, något som vi i föreslagit och som bör fasas in i verksamheten. Studiestartsstödet, som infördes av regeringen , kan inte tolkas annorlunda än att det är avsett för just nyanlända personer. Syftet med satsningen skapar orättvisa mellan grupper där andra än nyanlända är hänvisade till att finansiera sina studier med studielån. Studiestartsstödet som bidragsform innebär att den nyanlände slipper ta studielån . Stödet innebär en ojämlik snedvridning i studiefinansieringen. Förlängd möjlighet att ta studielån är i sådana fall ett exempel på ett bättre alternativ. Den internationella samarbetsorganisationen granskar utbildningssektorn i medlemsländerna. En faktor som organisationen tittar på är den så kallade utbildningspremien, det vill säga hur mycket du tjänar på att plugga vidare jämfört med att börja jobba direkt efter gymnasiet. brukar hamna i botten. Den senaste undersökningen var tyvärr inget undantag. har den klart lägsta utbildningspremien av samtliga och är därmed det land där det lönar sig sämst att skaffa sig en hög utbildning. har vi en välfärdssektor som står inför stora problem där bristen på exempelvis lärare, sjukvårdspersonal och poliser beskrivs som akut. Den ekvationen går inte ihop. För att ge incitament till studenter att utbilda sig till yrken där det råder brist på utbildad personal på arbetsmarknaden föreslår vi därför ett riktat bidrag i form av förhöjt studiebidrag med extra . Detta gäller de studenter som tar examen inom ett bristområde, vilket avser några av de tio utbildningar där störst brist på utbildad arbetskraft på arbetsmarknaden förekommer. , som är den senaste statistiken, är dessa tio följande: distriktssköterskor, tandhygienister, sjuksköterskor, förskollärare, grundskollärare, operationssjuksköterskor, speciallärare, ämneslärare, receptarier och civilingenjörer inom teknisk fysik. Andelen tomma platser varierar mellan och . I de värsta fallen utbildar vi alltså av det faktiska behovet. Ett högre studiebidrag om skulle sannolikt locka fler studenter till dessa utbildningar, något som även tillstyrker. Vi satsar därför i vår budget 770 miljoner för just detta ändamål. ska vara ett land där människor kan bo, verka och ha barnen i skola även utanför de större orterna. Det råder lärarbrist i glesbygd, vilket behöver åtgärdas. Med glesbygd avser jag de områden som av klassas som antingen landsbygd eller gles landsbygd, vilket är totalt 194 av 290 kommuner. En tredjedel av befolkning bor i dessa kommuner. Det behöver bli attraktivt att arbeta i dessa områden. Examinerade lärare som tar anställning i de områden som av klassificeras som glesbygd föreslår vi ska få avdrag på sin studieskuld de arbetar där. landar i slutsatsen att en sådan reform kostar mellan 80 och 230 miljoner, beroende på vilka antaganden som görs. För att säkerställa att reformen går att genomföra utan några om och men valde vi därför att budgetera för hela beloppet om 230 miljoner för fler förskollärare, fler grundskollärare, fler ämneslärare, fler yrkeslärare samt KPU-studenter som tar anställning på landsbygden. Den nuvarande polisbristen i vårt land beror delvis på brist på incitament för att söka sig till och stanna kvar i yrket. Det krävs flera omfattande reformer i syfte att uppnå en väl dimensionerad och väl fungerande polismyndighet. En betald polisutbildning i form av en successiv proportionerlig avskrivning av studielån för dem som arbetar i myndigheten är en åtgärd som bör ligga till grund för just det arbetet. utbildades mellan 670 och 1 200 poliser . 651 studenter av 17 498 sökande har antagits till utbildningen för . Det är alltså 369 platser som gapar tomma. Av dessa studenter anställs sedan enligt statistiken 87–. Av dem som faktiskt anställs väljer sedan att sluta som polis . Vi har med andra ord en lång väg att gå om vi ska nå den uttalade intentionen om 10 000 fler polisanställda. Vi föreslår därför i vår utgiftsområdesmotion att studielån för poliser ska skrivas av som den anställde polisen arbetar vid myndigheten. budgeterar vi 100 miljoner för att finansiera denna reform. Reformen ökar, enligt oss, incitamenten för personer att söka sig till och arbeta kvar vid myndigheten. Det finns många politiska områden där de olika partierna i står långt från varandra. Det kunde vi se senast i förrgår. Jag bedömer dock inte att studiestödsområdet är ett sådant område. Jag är snarare övertygad om att vi alla skulle kunna komma överens om ett antal reformer och förändringar som skulle kunna leda till att ställning som trygg kunskapsnation faktiskt stärks ytterligare. Med den utsträckta handen vill jag avsluta mitt anförande, och jag vill önska våra talmän, tjänstemän, ledamöter i utbildningsutskottet, övriga ledamöter i och våra statsråd en god jul och ett gott nytt år. 42 (S) replik: och säger nej till att låta 6 000 individer som står längst bort från arbetsmarknaden få en grundläggande gymnasieutbildning som leder till jobb. Ni säger nej till den möjligheten för de 6 000 individerna som får studiestartsstöd. Ni vill ta bort , det vill säga ni vill stänga dörren för dessa 6 000 individer. Hur lyder motiveringen till detta? Jo, ni säger följande, och jag tror att nämnde det i sitt anförande: ”Studiestartsstödet … är avsett för nyanlända personer. Syftet med satsningen skapar orättvisa mellan grupper där andra än nyanlända är hänvisade till att finansiera sina studier med studielån.” Så lyder motivering. Då vill jag bara tala om att ni far med osanning, . CSN har tittat på detta. är det fråga om 1 972 nyanlända av 6 000. Om vi gör en snabb överslagsräkning är det ungefär en tredjedel. Ni påstår att stödet är avsett för nyanlända. Alltså faller ert resonemang helt och hållet. Det betyder också att ni stänger vägen för från som också läser och får studiestartsstöd eller alla andra. Det är ett cyniskt sätt att resonera att peka ut gruppen nyanlända, som ska klä skott för att ni inte vill anslå 410 miljoner till 6 000 individer som står längst ut, längst bort, från arbetsmarknaden. Vad har för svar till dessa 6 000 individer? 43 (SD) replik: Det vi debatterar är alltså utbildningsutskottets betänkande om utgiftsområde 15, som gäller studiestöd. Vi har den alla här. Det står i klartext i dokumentet att ”en stor del av målgruppen för studiestartsstödet är nyanlända”. Det står i klartext i det här dokumentet. Det har inte eller jag författat. Det står också på CSN:s hemsida att du måste uppfylla ett visst antal kriterier för att erhålla studiestartsstödet. Du måste ha varit arbetslös . Du ska ha en kort tidigare utbildning och ha ett stort behov av utbildning för att få ett arbete. Stödet riktar sig i första hand till dig som inte har en gymnasieutbildning . Du får inte ha studielån, och du får inte ha tagit bidrag från CSN . Däremot finns inga krav på att vara svensk medborgare. Om vi tittar på kraven sammanlagt är det en extremt liten grupp som ens faller in under kriterierna för att kunna erhålla ett studiestartsstöd. Vad var tanken med stödet från början? Jo, den var följande: ”Tanken är att locka in arbetslösa med låg utbildningsnivå som inte annars tänkt börja en utbildning.” Den skulle vara ”en morot för dem att börja plugga”. Med studiestartsstödet skulle de slippa ta studielån. Så som politik på området ser ut har alla människor samma möjligheter. Vi tror på den enskilda individens vilja att komma in i systemet, att vilja utbilda sig. Vi anser att alla förutsättningar som behövs redan finns. Vi ska inte rikta satsningen mot enskilda grupper, utan vi ska ha ett brett system som är öppet för alla att ta del av svensk utbildning. 44 (S) replik: Det här är studiestödspolitik. Här tror man att alla har samma möjligheter. Varför tror att 6 000 individer inte väljer studiemedel? Den möjligheten finns. Det är därför att de av olika skäl inte klarar av det. I den utvärdering som CSN har gjort ställer man uttryckligen frågan: Vad fick dig att studera? Då är det som svarar studiestartsstöd. Resten säger att de vet att de vill och måste studera för att få ett jobb, men de vågar inte ta studielån eftersom de inte vet om de klarar av att studera. De är inte vana att studera. Men går sedan vidare efter de max som det går att få studiestartsstödet och tar studiemedel. Då har de fått kvitto på att de klarar av sina studier. Klarar de inte av sina studier måste de ändå betala lånet. Det är därför de inte börjar studera. Det är cyniskt av att utestänga dessa 6 000. 45 (SD) replik: Vi i tror på den enskilde individens ansvar. Det är upp till var och en om man vill bli en del av det svenska samhället. Staten ska inte subventionera eller bekosta en ovilja. Vi säger också att anledningen till att man behöver studiestartsstödet är att man sedan ska kunna få ett jobb. Men arbetsmarknaden skriker efter arbetskraft som inte behöver någon egentlig utbildning. pratade jag med ett företag i som har jättestor brist på arbetskraft. De behöver folk som kan komma in och hjälpa dem att rensa fisk. Vi kan gå igenom vad du behöver göra , säger de. Du behöver inte kunna svenska. Men kommer du hit är vi beredda att betala för det. Du får ett jobb. Du får ganska snabbt fast anställning. Du kommer att få bra betalt. Och du kommer garanterat att bli en del av det svenska samhället, för här lär vi oss svenska. Här håller vi ihop. Det kommer att lösa sig ändå. Vi behöver inte studiestartsstödet för att få in folk i arbete. Så enkelt är det. 46 (MP) replik: Jag ska fortsätta på samma tema som jag var inne på tidigare och som också var inne på. Studiestartsstödet är ett stöd som riktar sig till personer som står långt från arbetsmarknaden och har låg utbildning. Genom detta stöd kan de studera, få kompetens och komma in på arbetsmarknaden. Det vill ni dra undan, egentligen utan att komma med något annat förslag. Er motivering, kan man läsa i häftet som ledamoten viftade med alldeles , är att studiestartsstödet skapar orättvisa villkor eftersom övriga studerande hänvisas till att ta studielån för att finansiera sina studier. Då har jag en fråga. Poliser vill ni ju gärna hjälpa genom att skriva av studielånet. Blir inte det samma orättvisa i så fall? Min andra fråga gäller folkbildningen, som var inne på i sitt anförande. Hela grunden för folkbildningen är ju att det är en fri utbildning som har väldigt fria ramar. Man lär tillsammans i samtal med varandra. Det ska inte vara regler och läroplaner och sådant som styr folkbildningen. Det är liksom hela idén. I sitt anförande framhöll att vill gå in med statliga regleringar, betygssystem och sådant. Jag tror att ni har en väldigt negativ syn på folkbildningen rent generellt. Ni vill också dra ned på stödet till folkbildningen ganska rejält. Hur ser på folkbildningen? 47 (SD) replik: Jag vill vara tydlig med att jag inte förringar folkhögskolan på något vis. Där finns många bra utbildningar, som i vissa fall kan leda till nischade jobb. Men verkligheten är den att mycket av studierna på folkhögskola inte leder vidare till andra studier. Om du inte får ett regelrätt betyg är det svårt att komma vidare. Att du inte får ett konkret betyg gör också att du inte blir lika attraktiv på arbetsmarknaden. Vi menar att betyg ska införas på folkhögskolan, men de bör till en början införas på frivillig basis. Det var det jag menade med att vi vill fasa in det. Runt 60–av lärarna på folkhögskolan är behöriga lärare. Det är ungefär vad som finns på gymnasienivå, så det finns egentligen ingen anledning till att folkhögskolorna inte ska kunna erbjuda samma sak. Det var den ena frågan. För att gå vidare till frågan om att studiestartsstödet är orättvist finns det ett antal kriterier som gör att många människor inte kan ta sig in den vägen. Om man har haft studielån eller inte uppfyller något av de andra kriterierna är man begränsad; då kan man inte få det stödet. Vi vill ha ett studiesystem som är likvärdigt för alla. Det är jämlikhet för oss. Alla människor ska ha exakt samma möjligheter, och vi kan inte bekosta en ovilja att komma in. Huruvida vi ska satsa på poliser, ja, man kan kanske tycka att det är en snedvridning. Men där har man en helt annan möjlighet. Alla människor har ju möjlighet att söka den utbildningen. Där är man inte begränsad på samma sätt. Alla människor är såklart inte lämpade att bli poliser, men det finns helt andra möjligheter att söka sig in på utbildningen. Det är det jag menar. 48 (MP) replik: Jag tycker ändå att ni sverigedemokrater ställer grupp mot grupp på ett sätt som ni i er egen motion säger att man inte ska göra, men ni väljer olika grupper. Jag tycker fortfarande inte att ni har något svar på hur gruppen som får studiestartsstöd ska komma in i arbete. Det här är ju en bra satsning som med precision har hittat den gruppen. Jag skulle också vilja passa på att fråga om de tio utbildningar ni har valt ut som ska få mer . Ska verkligen politiken gå in och peta i utbildningar på det sättet? Vi har ju en bred kompetensbrist på akademiker. Det är inte bara dessa utbildningar, utan det gäller brett för akademikeryrken. Det kan till exempel gälla genusvetare. Även om genusvetare kanske inte är ett yrke behövs genusvetare. De är efterfrågade på arbetsmarknaden. Men ni har en väldigt negativ syn på just den utbildningen. 49 (SD) replik: Det är min bestämda uppfattning att det inte råder brist på genusvetare i utan snarare överrepresentation, men det är en fråga vi får debattera vid ett annat tillfälle. Det är inte som har tagit fram siffrorna för vilka yrken det råder brist inom, utan det är ren statistik. Så här ser det ut på arbetsmarknaden; det här är den efterfrågan som finns. Vi säger att vi ska satsa på de tio yrken där det råder störst brist. är det dessa tio. Då gör vi satsningarna där. Då kanske vi får in fler människor på arbetsmarknaden som kommer in i just dessa yrken, vilket gör att vi råder bot på den bristen. är det tio nya, för statistiken kommer såklart att förändras allt eftersom vi fyller på med kompetent arbetskraft. Därför förstår jag inte riktigt kritiken här. Det är inte som går in och styr på något vis, utan det är statistiken som visar var det finns brist på kompetens. Det är klart att vi som politiker måste göra vad vi kan för att lösa den bristen så att vi får ut folk i arbete. Vi behöver inte studiestartsstödet. Det finns alla möjligheter i världen att komma ut. Det finns arbeten där det inte finns krav på utbildning, så alla möjligheter finns redan. 50 (V): Eftersom vi ska ha ännu en debatt om studiestöd tänker jag inte hålla ett jättelångt anförande. En av de viktigaste förutsättningarna för att göra kunskap och utbildning tillgänglig för fler människor är ett studiestödssystem som ger både social och ekonomisk trygghet för studerande på allt från vuxenutbildning till högskola. För att studiestödssystemet ska bli rättvist och därigenom kunna motverka social snedrekrytering på ett bättre sätt behöver det förändras i grunden. vision är att införa studielön och jämställa studier med arbete. En investering i studielön åt dem som studerar måste anses vara både ekonomiskt och socialt gynnsamt, både för den studerande och för samhället. Det skulle innebära större möjligheter för studenter att få en bra utbildning och öka deras förmåga till aktivt deltagande i samhällslivet. Det är i samhällets och demokratins intresse att människor är välutbildade, att vi satsar på bildning och kunskap. Med studielön skulle även studerande få tillgång till trygghetssystemen, och många av de sociala och ekonomiska problem som studenter har skulle lösas. föreslår därför en satsning i denna budget på ett semestertillägg i studiemedlet. Vi föreslår att för av studiemedel som söks och beviljas ska det betalas ut en veckas studiebidrag som ett sommarbidrag. har därför valt att avsätta mer än regeringen för att finansiera denna satsning. Under alliansregeringen höjdes påminnelseavgifterna för sent inbetalade fakturor till CSN från till . vill se ett mer aktivt arbete mot att människor hamnar i skuldproblematik och föreslår därför att anslaget till CSN ökas med mer i jämförelse med regeringens förslag för att CSN ska kunna sänka påminnelseavgifterna. lägger därmed fram den största budgeten för studiestöd . Det är ca 1 miljard mer än den regering vi har och hela 4 miljarder mer än – som jag inte riktigt förstår vad de tänker ha studiestödet till om de ska ta bort så mycket – samt över 1 miljard mer än och flera hundra miljoner mer än . Det som är intressant i denna debatt och som har framkommit under debattens gång är att de partier som sänker skatten för landets höginkomsttagare – alltså för dem som absolut inte har ett behov av mer pengar – vill ta bort studiestartsstödet, som är en möjlighet för tusentals människor i vårt land att få gymnasiebehörighet, studera vidare och få ett arbete. Dem ställer man inte mot varandra, utan dem man ställer mot varandra är just de personer som är i behov av studiestartsstöd – man låtsas att det enbart handlar om nyanlända – och landsbygden, som man ser i budget. Man ställer en låtsassatsning på landsbygden mot det man menar är en satsning på nyanlända. En låtsatssatsning på poliser ställs mot ett studiestartsstöd som får betydligt bättre effekt i dagens samhälle. Detta är egentligen en röd tråd i hela den politiska debatten . Det handlar om att ta fokus från de faktiska konflikter som finns i vårt samhälle, det vill säga att klyftorna ökar alltmer och att utbildning blir mindre tillgänglig för vissa grupper i samhället. Detta ställs mot de nyanlända, som förs upp på agendan för att ta fokus från de viktigare delarna. Från sida menar vi, som jag nämnde tidigare, att studiestöd och ett starkt studiestödssystem är en förutsättning för att vi ska klara av att ha en likvärdig och jämlik utbildning, med lika tillgång till studier för alla över hela landet. Då funkar inte detta system. Jag vill också i mitt anförande fråga regeringen: Varför vill man inte återställa påminnelseavgiften? Varför vill man inte förbättra studenternas ekonomi ? Detta är, menar jag, väldigt viktiga frågor, som också studentorganisationerna har lyft upp. Med detta sagt, fru talman, vill jag ställa mig bakom särskilda yttrande. Jag vill också önska fru talmannen en god jul! 51 (M) replik: Ledamoten talar om studielön och semestertillägg för studenter. Min erfarenhet är att många studenter också gärna vill arbeta för att kunna tillgodogöra sig det de studerat och lättare komma in på arbetsmarknaden. Min fråga till är hur man ska bekosta denna ganska stora satsning och hur man tänker att det ska förbättra studenternas position när man vill att de ska arbeta och studera mindre. 52 (V) replik: Jag vet inte riktigt om jag förstod frågan rätt. När det gäller det sätt vi finansierar vår budget på är det genom att göra större satsningar inom dessa budgetposter. Detta har vi möjlighet att göra eftersom vi inte, till skillnad från , är ett parti som hellre sänker skatten för miljonärer och miljardärer än gör dessa satsningar på studenter. För oss är det ganska enkelt. Vi väljer att satsa resurser på dem som studerar och vill göra villkoren bättre för dem, i detta fall , som vi vet är ett stort problem för många studenter. Det gör vi helt enkelt genom att inte bedriva en högerpolitik som går ut på att ställa svaga grupper mot andra svaga grupper och satsa på de allra rikaste. Detta är mitt svar. 53 (M) replik: Ledamoten säger att ställer grupper mot varandra, vilket jag inte tycker stämmer. Vi satsar pengar på olika sätt, precis som . Min fråga gällde egentligen den omfördelning av pengar man oftast gör när man gör en stor satsning. Jag var lite nyfiken på vad det är man kanske vill ta bort i stället. Men det hade kanske inte något svar på. Jag undrar också hur man underlättar för studenterna. Många studenter vill gärna komma ut i arbetslivet för att bättre kunna komma ut sedan, när de är färdiga med sina studier. Om studenterna har det så besvärligt undrar jag om de verkligen vill ha semester och om det då ska ges pengar till detta. Jag förstår inte riktigt det resonemanget. De studenter jag träffar – och jag träffar många – är angelägna om att kunna komma ut och arbeta . 54 (V) replik: Jag har inte någonstans i mitt anförande sagt att inte anser att studerande ska kunna arbeta. Jag menar däremot att vi har ett system som i grunden är fel och måste ändras eftersom vi ser hur många studerande någonstans måste välja. Antingen studerar man lite mindre och klarar sig kanske inte lika bra på sin utbildning på grund av att man måste arbeta och försörja sig, eller så hoppar man helt enkelt av det ena eller det andra. Jag menar att studiestödet ska ses som betalning för vilket arbete som helst. Då går det inte att man till exempel inte kan betala sin hyra, som hyresbolagen inte tänker vänta på. Jag menar därför att detta är den mest solidariska politiken. När det gäller hur vi har fått in detta i vår budget är det inte genom omprioriteringar i själva studiestödet. Vi satsar flera miljarder mer på just studiestödet. Det är så vi finansierar detta. 55 (KD): Som flera talare redan har varit inne på har ett generöst och jämlikt studiestödssystem, som gör det möjligt för i stort sett vem som helst, oberoende av familjens studiebakgrund eller ekonomi, att studera och utbilda sig till något man kanske har drömt om länge och som kan leda till ett arbete och försörjning. Detta är något vi ska vara stolta över i . Vi har ett system som syftar till att utjämna skillnader mellan enskilda och grupper. Men en del justeringar behöver göras. Vi vet att medellivslängden har ökat avsevärt sedan studiestöden en gång infördes. Allt fler arbetar längre upp . beslutade vi om att höja pensionsåldern. kommer man att ha rätt att jobba ända tills man är . Det livslånga lärandet och möjligheten att skifta yrkesbana under livet betonas alltmer. Ur det perspektivet är det rimligt att man också har möjlighet att studera längre upp . Från sida menar vi att det därför är rimligt att höja åldern för att ta studielån till det år man fyller 50. Vi ställer oss inte bakom regeringens studiestartsstöd för arbetslösa med kort utbildning. De studiestöd som finns täcker in även denna grupp. Den utformning som studiestartsstödet har medför en risk för att det missbrukas eftersom ersättningen är högre än för annan sysselsättning. Studiemotivation bör växa fram för att man vill utbilda sig, inte för att studiestödet är förmånligare än andra ersättningar. När det gäller motsvarande ersättningar i samband med sfi-studier visade det sig tidigare att det var elever med redan goda studieförutsättningar som drog nytta av detta.