prot · H70955 · 2019-12-19 00:00:00 — På arbetar vi också med ett snabbspår för att i närtid kunna komma fram med nya förslag för att strama upp hanteringen kring samordningsnumren. 43 (KD): Vi har alltså en situation där det utfärdas ungefär 240 nya samordningsnummer per dag. Gränspolisen säger också att spökpersoner utnyttjar det svenska systemet. I UNT kan man läsa om en 63-åring i som är ägare till 676 bilar, en person med samordningsnummer. Om ministern är intresserad har jag här en lista över dem som har allra flest bilar. Många av dem har samordningsnummer. När det gäller den aktuella adressen har medierna kommit fram till att det där bor en person som genom att byta ägare på bilar och använda den bakdörr som finns hos Transportstyrelsen har lyckats få fram 1 000 nya samordningsnummer. Detta är alltså alltför lätt. Flera myndigheter frågar, fru talman, efter att kunna ha en elektronisk sensor som plingar till när det bor exempelvis mer än 10 eller 15 personer på en och samma adress. Då skulle man kunna knacka på och fråga hur det egentligen är fatt. Även hos Transportstyrelsen borde det kunna plinga till i systemet – här är en person som har inte en eller två utan flera hundra bilar registrerade på sig med samordningsnummer. Då måste man kunna agera. Här behöver vi sätta gränser och se till att det blir tidsbegränsat. bör också ges möjlighet att ta bort alla som inte kan visa att de finns och kan legitimera sig. För övrigt måste vi, fru talman, också ge tullen möjligheter när de ser att det kommer stöldgods utifrån landet. Vi måste agera mot stöldligorna och den internationella brottsligheten. 44 Finansminister (S): Det finns flera saker vi behöver göra vad gäller samordningsnummer. Jag tror att det absolut viktigaste är att öka kunskapsnivån i samhället om vad ett samordningsnummer är, så att ingen arbetsgivare och ingen som arbetar på vårdcentral eller någon annanstans tror att ett samordningsnummer ger en människa rätt att vistas i landet, arbeta, öppna bankkonto eller få tillgång till hälso- och sjukvård eller andra sociala förmåner. Ett samordningsnummer ger ingen rätt till detta över huvud taget. Mot denna bakgrund välkomnar jag denna debatt men också de skriverier som har varit kring samordningsnummer. Det andra vi behöver göra är att skärpa hanteringen kring samordningsnummer. Där har en hel del skett. Inte minst har försökt utbilda andra myndigheter som uppenbarligen haft brister i sin hantering och där det enligt rapporter verkar finnas en del brister kvar. En myndighet måste identifiera en person innan ett samordningsnummer beställs. I andra fall kan det vara viktigt att ha en identitetsbeteckning på en person även om personen själv inte vill det, till exempel om man är brottsmisstänkt. Personlig inställelse och annat som kräver att personen medverkar är alltså inte lämpligt i alla fall. Här krävs en ytterligare skärpning. Vi har gjort en del, och ytterligare förslag kommer, både på kort och på lång sikt. Men vi ska inte vara naiva och tro att vi, om det inte finns några samordningsnummer, kommer att bli av med en del av den brottslighet som utövas av personer med samordningsnummer. Så kommer det inte att vara. Även efter en uppstramning gällande personnummer krävs ett arbete från polisen och våra myndigheter för att stoppa kriminaliteten, inte minst arbetsplatsinspektioner för att säkerställa att personer som inte har rätt att vistas i och inte har arbetstillstånd inte heller finns på våra arbetsplatser och blir utnyttjade. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2019/20:190 om en distansbaserad skatt på tunga lastbilar 45 Finansminister (S): har frågat mig om det finns klimatvinster i att införa avståndsbaserade skatter eller avgifter för tunga lastbilar. Han har också frågat mig om jag avser att ta initiativ till sådana skatter eller avgifter och om i förhandlingarna om Eurovinjettdirektivet har verkat för en utfasning av tidsbaserade avgifter för tunga fordon. En avståndsbaserad skatt har potential att vara en del i en effektiv och långsiktigt hållbar transportpolitik, där den som använder vägar också betalar för de samhällsekonomiska kostnader som trafiken ger upphov till, exempelvis kostnader för miljöbelastning och vägslitage. Ett avståndsbaserat system kan också öka möjligheterna till kontroll av tunga vägtransporter. Dagens Eurovinjettavgift för godstransporter ska behållas . ska ett nytt miljöstyrande system utredas. Den svenska ståndpunkten i förhandlingarna om Eurovinjettdirektivet är att system för prissättning ska bestämmas av de enskilda medlemsländerna. Valet mellan tidsbaserade vägavgifter och avståndsbaserade vägtullar ska vara upp till varje medlemsstat. Regeringen har självklart agerat enligt ståndpunkten. 46 (V): Jag vill tacka finansministern för svaret på min interpellation, som rör avståndsbaserad skatt på tunga lastbilstransporter. Det är en viktig fråga eftersom vi vet att transportsektorn bidrar med stora utsläpp i – en tredjedel av våra samlade utsläpp. En betydande och starkt växande del kommer just från tunga transporter. Allt fler transporter av gods sker med lastbil på väg i stället för det mer hållbara alternativet med tåg på järnväg eller med sjöfart. Vi befinner oss i en klimatkris och måste göra väldigt mycket mer än det som beslutats om vi ska kunna nå våra klimatmål och rädda planeten från en okontrollerad och farlig global uppvärmning. Jag vill påminna om att regeringen lät ta fram en promemoria med förslag på detta område under förra mandatperioden, då man samarbetade med oss i . Detta förslag handlade just om att beskatta tunga transporter med lastbil för att få in pengar som skulle kunna användas till exempelvis klimatarbete. I promemorian, där man föreslog att en sådan här beskattning skulle införas, talade man också om att det skulle medföra konkurrensfördelar för järnvägen och sjöfarten om det blev dyrare att transportera på väg. Man talade också om möjligheterna att bringa större ordning och reda i yrkestrafiken på våra vägar. Detta är ett område där det tyvärr finns mycket av social dumpning. Det kommer tusentals lastbilar från andra länder, som vi inte har kontroll över. Med en sådan här kilometerskatt skulle alla transportörer på väg beskattas lika och komma in i det automatiska, avläsningsbara systemet. Det finns helt enkelt klara klimatmässiga och sociala fördelar med en klimatskatt på väg. kom det också en rapport från IVL , där de jämför olika styrmedel för att minska utsläppen från tung trafik i . Där konstaterar man att just en kilometerskatt på tunga transporter är det effektivaste styrmedlet för att minska utsläppen. I svaret till mig, fru talman, säger finansministern att vi i stället ska använda det så kallade Eurovinjettsystemet . Men EU:s Eurovinjettsystem handlar inte om en avståndsbaserad beskattning som är tydligt klimatstyrande, utan det är mer en tidsmässig schablonbeskattning av tunga transporter. Varför förespråkar finansministern det systemet? Finansministern hänvisar också till att ska tillsättas en utredning om hur miljöstyrande system på tung trafik ska kunna införas. Varför utreda den här frågan igen, , när vi faktiskt har ett färdigt förslag som regeringen tog fram 2018? Varför negligera det effektivaste styrmedlet för att minska utsläppen från de tunga transporterna i ? 47 Finansminister (S): I rapporten från , Transportstudien – Analys av åtgärder för en hållbar transportsektor utgår man från en mängd olika styrmedel och åtgärder för att minska trafikens klimatpåverkan. Kilometerskatt är ett sådant styrmedel som lyfts fram. Det är dock långt ifrån det enda, utan man pekar på att det finns en lång rad styrmedel som kan användas för att minska klimatpåverkan. Precis som säger tog vi fram en promemoria före valet . Men det var som sagt före valet. har vi varit tydliga med att vi vill att Eurovinjett för godstransporter ska behållas , som vi ska utreda ett nytt miljöstyrande system. Just nu diskuterar vi hur utredningsdirektiven ska se ut. Frågan bereds alltså i , och jag ser fram emot att kunna lägga fram dessa utredningsdirektiv . Det är klart att vi behöver öka miljöstyrningen när det gäller våra tunga transporter, och jag vill gärna se att man därutöver kan arbeta mer med det som också pekar på, nämligen det stora problemet med osund konkurrens och ibland till och med illegal cabotageverksamhet som vi vet finns i . Där har vi utökat möjligheterna till det man kallar för klampning och även tillfört resurser för att utbilda fler poliser. Därutöver har vi en utredning som ska ta fram förslag på en effektivare kontroll av yrkestrafiken. Ett nytt miljöstyrande system skulle kunna bidra till att underlätta den typen av kontroller, och jag tror att jag och har precis samma ambition när det gäller detta. Vi ska inte ha osund konkurrens och heller inte illegal verksamhet i . 48 (V): Jag vill börja med att kommentera det som finansministern sa om IVL Svenska Miljöinstitutets rapport. Det är helt sant som finansministern säger att forskarna i den rapporten jämförde flera olika styrmedel för hur man ska kunna minska utsläppen från transportsektorn. De konstaterade dock att en kilometerskatt eller en vägslitageavgift, eller vad man nu vill kalla det, är det effektivaste sättet att minska utsläppen från tunga transporter i . Menar finansministern att forskarna inte kom fram till den slutsatsen utan bara sa att det här var ett i en mängd av styrmedel som alla har ungefär samma effekt? Det var inte alls det man sa, utan man sa just att kilometerskatten, vägslitageavgiften, är det effektivaste styrmedlet. Därför vill jag återigen fråga: Varför väljer regeringen att inte använda sig av det effektivaste styrmedlet på det här området? Regeringen har dessutom i praktiken ett färdigt förslag, en promemoria, där man lägger fram just ett förslag om en kilometerskatt eller en vägslitageavgift för att få ned utsläppen på det här området. Denna promemoria har remitterats, och en rad olika aktörer har spelat in sina svar. Jag noterar att Transportstyrelsen, , Trafikanalys och hela miljörörelsen tycker att det här är ett bra förslag. Då skulle regeringen kunna göra precis det som man sa 2018: baka ihop de här remissförslagen, komma med en inriktningsproposition och lägga fram den för . Det har regeringen valt att inte göra, och jag måste säga att jag tycker att det är förbryllande. Jag är besviken över det. Jag vill också fråga ministern angående Eurovinjettdirektivet. Man kan säga att Eurovinjettdirektivet så som det fungerar innebär att vi tar ut en schablonavgift på de lastbilar som kör i . Den är inte relaterad till hur långt man kör, så den styr inte mot kortare transporter och minskade utsläpp. Det var precis det som finansministerns promemoria också tog upp: att vi borde verka för att ändra på Eurovinjettdirektivet så att det i stället styr mot att bli ett distansbaserat verktyg. Jag blir därför väldigt förvånad när jag hör finansministern säga att verkar för att vi ska ha kvar Eurovinjettdirektivet i sin nuvarande form . Är det svensk klimatpolitik ? Jag hoppas verkligen inte det. I det är det mest klimatsmarta sättet att transportera gods sjöfart eller på järnväg. Sjöfarten betalar farledsavgifter och lotsavgifter. Tågen betalar så kallade banavgifter för varje kilometer som man kör på svensk järnväg. De klimatsmarta alternativen eller verktygen betalar alltså avgifter. Men när det kommer till de snabbt ökande långtradartransporterna på våra vägar betalar de inte några avgifter utifrån hur långt de kör på våra vägar, hur mycket de släpper ut och hur mycket de sliter på vägarna. Det tycker jag är märkligt, och i grunden är det ett helt och hållet ohållbart system. Jag vill därför fråga finansministern: ska ni utreda det här på nytt när ni har ett färdigt förslag? Varför inte använda sig av det effektivaste styrmedlet, som är en kilometerskatt, en vägslitageavgift, på de tunga transporterna? 49 Finansminister (S): Jag ska erkänna att jag inte har läst själv, vilket jag inte heller tror att trodde. Den slutsats som de på som har läst rapporten drar är att det inte står någonstans i rapporten att en sådan skatt skulle ge den största minskningen av utsläpp. pratar om den mest effektiva skatten, så jag ska ta med argumentation till och höra vad de säger om den. Det ska bli spännande. Vi kanske får möjlighet att diskutera detta vid något ytterligare tillfälle. Den position som vi har företrätt i EU vad gäller Eurovinjetten är den som är förankrad här i , och det är att det ska finnas en frivillighet för länderna gällande om man vill ha det tids- eller avståndsbaserat. Den frågan känner till väl så bra om inte bättre än jag; det här är fråga snarare än min. Jag har en fråga till . För lite drygt sedan hotade en minister med misstroendevotum om hon inte stoppade ett förslag som det inte fanns majoritet för i , detta redan innan hon kom fram med en proposition om förslaget. står här i talarstolen och uppmanar mig att lägga fram ett förslag som vi vet att det inte finns majoritet för i . Vad är logiken i detta? 50 (V): Först och främst tycker jag att det är bra att finansministern tillstår att hon inte har läst Svenska Miljöinstitutets utredning. Jag tycker att hon ska gå hem och göra det. Där kommer hon att se att det effektivaste styrmedlet för att minska utsläppen från de tunga transporterna är en kilometerskatt, även kallat vägslitageavgift. Jag tycker inte att jag får riktigt klara besked om vad som gäller från regeringens sida i fråga om Eurovinjettdirektivet. Ska man styra mot minskade utsläpp behöver vi ett avståndsbaserat styrmedel, det vill säga att ju längre du kör, desto mer avgift eller skatt betalar du till staten. Vi ska inte ha en schablonsumma eller ett så kallat tidsbaserat system, som finns . Där tror jag faktiskt att det är viktigt att regeringen verkligen är tydlig. Ministern säger att ett nytt miljöstyrande system ska utredas. Jag vill därför fråga ministern: roll kommer den promemoria som togs fram , om just en avståndsbaserad beskattning av de tunga transporterna, att spela i den utredningen? Eller vad är det för slags utredning – ska man försöka uppfinna hjulet igen och hitta på helt och hållet nya styrmedel? Avseende ministerns sista fråga är det ju upp till regeringen att få majoritet för sin politik. Jag är besviken på att man inte lade fram det konkreta förslaget om kilometerskatt under den tidigare mandatperioden. Det var precis det som regeringen lovade då. får man ta fram ett förslag som styr mot minskade utsläpp, och jag ser fram emot det. 51 Finansminister (S): är väl medveten om att det varken under den förra mandatperioden eller under den här mandatperioden fanns majoritet i för det förslag som fanns i den promemorian. är också väl medveten om att det under den förra mandatperioden, , var en majoritet i som hotade mig med misstroendevotum om jag gick vidare med tre andra förslag som det inte fanns majoritet för i . Då var man i väldigt upprörd över att dessa partier agerade på det sättet, men agerar på precis samma sätt. Frågan återstår ju varför det var helt fel att uppmana en viss minister att inte lägga fram ett förslag som inte hade stöd i – innan det ens var framlagt – som man uppmanar mig att göra just det. Det framstår inte som klockren logik i mina ögon. Regeringen delar dock oro gällande utsläppen från den tunga lastbilstrafiken. Det är ett stort problem, och ska vi kunna nå minskade utsläpp i behöver vi minska utsläppen i hela transportsektorn – inklusive från den tunga trafiken – och då behöver vi ha en bättre miljöstyrning än den som finns . Det är precis därför vi vill utreda detta. Exakt hur utformningen på den utredningen ska se ut och vilken roll de tidigare framtagna utredningarna ska ha i den är ännu inte bestämt, utan det är någonting vi diskuterar. Jag ser fram emot att kunna återkomma när utredningsdirektiven är klara. Förhoppningsvis får jag ha ytterligare spännande interpellationsdebatter med om detta. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2019/20:181 om efterlevandepensioner till utrikesfödda barn 52 Statsrådet (S): har frågat mig om jag anser att ordningen för utbetalning av efterlevandepension till utrikes födda barn är rimlig och, om inte, vad jag avser att göra för att förändra dagens situation. Låt mig först säga att det är av högsta prioritet för regeringen att upprätthålla tilliten och legitimiteten för våra socialförsäkringar. Alla barn som anses bosatta, och därmed försäkrade, i har rätt till försörjning. I första hand är det naturligtvis föräldrarna som har underhållsskyldighet fram till att barnet fyller , eller som längst fram till att barnet fyller om det fortfarande går på gymnasiet eller motsvarande. När en eller båda föräldrar av olika skäl inte uppfyller denna skyldighet finns det flera stöd som ger barnet rätt till ekonomiskt stöd för försörjning. Ekonomiskt bistånd är välfärdssystemens yttersta skyddsnät och ett komplement till generella system under kortare försörjningsproblem. Barn som är bosatta här i landet och som växer upp utan att bo tillsammans med sina föräldrar garanteras via efterlevandestödet, eller underhållsstödet, en rimlig försörjning. För barn där den avlidna föräldern kommer från ett av det fåtal länder där det inte går att få dödsattest utgiven ges möjlighet att ändå göra sannolikt att föräldern är avliden. samarbetar med bland annat för att göra en individuell bedömning av det sammanlagda underlaget före ett beslut. Efterlevandestöd lämnas som ett tillägg till eller i stället för barnpension och har till syfte att tillförsäkra ett barn en viss lägsta nivå i händelse av en förälders död, det vill säga att garantera en lägsta rimlig levnadsstandard. För ett barn som kommer till kan efterlevandestöd lämnas först när barnet är försäkrat i , det vill säga när barnet anses bosatt i och har beviljats uppehållstillstånd. Medborgarskap eller födelseland är därmed inte avgörande för möjligheten till efterlevandestöd. har gett regeringen till känna att regeringen bör återkomma till med dels ett förslag som innebär att efterlevandestöd som kräver ansökan ska kunna lämnas för högst en månad före ansökningstillfället, dels att regeringen bör utreda frågan om efterlevandestöd ska få lämnas till barn som bor i HVB-hem eller liknande (bet. 2017/18:SfU27 punkt 2, rskr. 2017/18:329). Regeringen har i budgetpropositionen , i utgiftsområde 12, lämnat förslag om en ändrad retroaktivitet för efterlevandestödet. Genom detta förslag om en begränsning till en månads retroaktivitet anser regeringen att tillkännagivandet i denna del är tillgodosett och därmed slutbehandlat. När det gäller tillkännagivandets del som avser efterlevandestöd till barn som bor i HVB-hem eller liknande avser regeringen att återkomma. Det finns behov av mer kunskap om efterlevandestöd och andra socialförsäkringsförmåners betydelse i samband med att barn är placerade utanför det egna hemmet. Regeringen avser att inhämta sådan kunskap och utreda frågan om det finns behov av eventuella lagändringar. 53 (M): Tack för svaret, statsrådet! I två rapporter som jag har beställt från visar det sig att stora belopp utbetalas i efterlevandepensioner till utrikes födda, ensamkommande barn med påstått avlidna föräldrar i hemlandet. Totalt har utbetalats i sådan efterlevandepension till utrikes födda barn och ungdomar . De årliga utbetalningarna har dessutom mer än fördubblats . var det totalt 11 000 utrikes födda barn och ungdomar upp till som fick sammanlagt 200 miljoner i efterlevandepension utbetalt från svenska staten. En stor del av barnen kom från några få länder; två tredjedelar av pengarna gick till barn från , , , och samt till barn och unga där det saknas uppgift om födelseland. Rapporterna från visar också att större delen av all efterlevandepension som utbetalas till utrikes födda barn och unga avser avlidna föräldrar som aldrig har bott i och där uppgifterna baseras på en blankett med eget intygande om att föräldrarna i hemlandet är avlidna. Det visar sig också att de avlidna föräldrarna i dessa fall aldrig har vistats i över huvud taget. I de flesta fall saknas dessutom sannolikt möjlighet för den ansvariga myndigheten att kontrollera om uppgifterna om de avlidna föräldrarna är korrekta. Att svenska staten på detta sätt, i det närmaste helt utan kontroll, betalar ut flera hundra miljoner av de svenska skattebetalarnas pengar är närmast obegripligt. Jag tycker att det är upprörande, särskilt som staten sparar in på andra saker – exempelvis assistans till svårt sjuka människor som bor i . Min fråga till statsrådet var om han anser att denna ordning är rimlig eller inte och vad han avser att göra för att förändra dagens situation. Av svaret drar jag tyvärr slutsatsen att regeringen i allt väsentligt tycker att dagens ordning är rimlig och att man tycker att det räcker med de justeringar som nämns i svaret. Jag tycker tvärtom att hela synsättet är fel. Ett ensamt barn eller en ensam ungdom som kommer till försörjs nämligen redan fullt ut med svenska skattemedel. Att utöver detta betala ut efterlevandestöd i olika former, för avlidna föräldrar som aldrig har bott eller arbetat i , är orimligt. Det är knappast heller syftet med regelverket – barnet är ju inte beroende av sina föräldrar för sin försörjning. Jag kan också konstatera att det inte handlar om ett fåtal ärenden från ett fåtal länder som hanteras på detta sätt, med bara en blankett. Tvärtom har enligt hela 1,1 miljarder av de totalt 1,3 miljarder som utbetalats grundats just på ett eget intygande på en blankett. I stort sett alla dessa pengar kommer alltså med den bakgrunden. Statsrådet svarade att och samarbetar för att göra en individuell bedömning av det sammanlagda underlaget för beslut. Jag är väldigt nyfiken på hur detta går till, för de uppgifter jag har fått säger att man i praktiken inte kan göra några kontroller alls utan generellt går på den uppgift som barnet självt lämnar. Detta är länder där sådant är väldigt svårt att utreda. Det finns ingen folkbokföring och inga dödsfallsintyg – det finns ingenting. Man får helt enkelt lita på barnets egna uppgifter. Statsrådets uppgift att myndigheterna kontrollerar uppgifterna är intressant. Därför undrar jag om statsrådet kan förklara närmare hur denna kontroll går till. Jag vill också fråga statsrådet om jag har uppfattat detta rätt: Är det så att att han inte ser något behov av en genomgripande förändring av systemet med efterlevandepensioner utöver de två korrigeringar som nämndes i det svar som lämnades ? 54 Statsrådet (S): Tack, , för denna interpellation och för frågan! Det är oerhört viktigt att vi fokuserar på arbetet med att upprätthålla tilliten till de svenska socialförsäkringarna, att upprätthålla medborgarnas förtroende för våra system och att säkerställa ordning och reda. Mot den bakgrunden lade regeringen energi och tid på att säkerställa att vi ändrade reglerna vad gäller retroaktivitet för dessa stöd. har fattat beslut – lagen träder i kraft , och retroaktiviteten minskar då till en månad. Nästa steg är att ta tag i frågan om placerade barn och så snabbt som möjligt kartlägga om det finns saker som behöver göras och om det finns brister i lagstiftningen. Så fort vi identifierar de bristerna ska vi in med ny lagstiftning och justera det hela. Behöver vi jobba vidare med denna fråga? Ja, självklart. Regeringens och ansvar är att kontinuerligt hålla koll på våra socialförsäkringar och att agera när vi märker att det finns inslag i våra socialförsäkringar som hamnar i konflikt med de principer som bör gälla för våra socialförsäkringar. har pekat på två områden. Det första området har vi alltså hanterat, och lagen träder i kraft . Det andra området håller vi på att agera kring just , och vi kommer att skyndsamt hantera denna fråga. Regeringen menar allvar med att vi ska upprätthålla tilliten till våra socialförsäkringar.