prot · H70954 · 2019-12-18 00:00:00 — Ansvaret vilar tungt på regeringen att se till att de extra 15 miljarderna aldrig blir verklighet. Jag tycker att det föranleder en intressant diskussion om EU:s roll. Vilken roll ska EU ha ? Och vilken funktion ska EU fylla? vill se ett slimmat EU. Jag skulle inte kalla det för en rationalisering, eftersom det förutsätter att man gör mer till lägsta möjliga kostnad. Vi vill ha en modell där man gör så lite som möjligt till så låg kostnad så möjligt. Det ska allra helst vara en frihandelsunion med minimalt inflytande från . Vi kan tycka vad vi vill om brexit. Men en sak är fullkomligt glasklar: britternas folkomröstning gav EU en möjlighet till självrannsakan, en möjlighet att se sig i spegeln och att göra om och göra rätt. Vad gör EU i det läget? Man gör som man brukar – precis tvärtom. Man planerar att slopa rabatterna och skicka notan till de svenska skattebetalarna. Avgiften till Euro-peiska unionen Är det vad som står längst upp på svenskarnas önskelista? Jag har svårt att tro det. Det måste nämligen sättas i relation till alternativkostnaden, till vad vi hade kunnat göra för pengarna. Det är ytterst en politisk prioritering som regeringen måste göra. Vill man ha kompisar i eller välfärd i ? Det måste man fundera på. Jag måste erkänna en sak. När jag 2014 blev invald i var jag inte partiets mest högljudde EU-kritiker. En av mina passioner i livet är att resa, att se och uppleva världen, att inspireras och att få nya erfarenheter. Men att älska och att älska EU är inte samma sak. Faktum är att det är två helt olika saker. När jag reser utomlands vill jag hänföras av den inhemska kulturen. Jag vill uppleva det som gör varje suverän nation unik. Om vi ska bli lite visionära undrar jag hur mycket av själ som egentligen skulle finnas kvar med en framtida med en regering, en valuta och en flagga – det finns politiker i denna kammare som förespråkar en sådan. Jag vill bevara och bejaka en europeisk mångfald av kultur, arkitektur, språk och historia. Gigantiska unionsbyggen har testats förr, och resultatet blev utraderade nationella kulturarv och massiva inskränkningar i människors frihet. i förfäras jag av att se hur gränslöst mycket makt och pengar EU driver in från . Och till vadå? Det går till EU-museum, avloppssystem, infrastrukturprojekt och vägar i . Det kan säkert vara bra. Men min uppdragsgivare är svenska folket. Därför har jag en plikt att sätta först. Vi lever inte i ett perfekt land med överflöd till den grad att vi kan bygga vägar åt andra innan vi rustar upp våra egna. Kolla bara på järnvägarna! Hur många tror att tågen kommer att gå till julfirandet? Trafikförseningar är det absolut minsta problem vi i har. Antalet hemlösa ökar. Den psykiska hälsan minskar bland unga kvinnor. Cancersjuka dör i väntan på operation. Vi har sprängningar, skjutningar och avrättningar. Låt oss trygga våra egna gator innan vi bygger vägar i andra länder. Låt oss värma våra hemlösa innan vi skickar skattepengar till EU. Låt oss mätta våra äldre innan vi bekämpar orättvisor i . Låt oss först rädda innan vi räddar världen. Detta vore en bra julklapp till svenska folket. 27 (S): röstade igenom det så kallade vägpaketet. Det är en viktig seger för arbetare och i förlängningen hela unionen. Vägpaketet innebär att EU upprättar regler för löner, arbetsvillkor och transporter. Man upprättar även regler för när och hur åkare får befinna sig i ett annat medlemsland. Om man är i och jobbar är det de villkor som svenska arbetare har förhandlat fram som gäller för alla. Vi socialdemokrater har kämpat för detta. Det handlar om löntagarnas trygghet, om sund konkurrens mellan företag och om att vårt europeiska samarbete ska leda till förbättring för alla, inte bara för vissa. Avgiften till Euro-peiska unionen När ekonomierna i utvecklas, när vi når längre och när vi kan göra alltmer och göra det allt fortare och alltmer avancerat och specialiserat blir länderna naturligtvis alltmer sammanvävda. Därmed blir vi också mer beroende av varandra och förhoppningsvis mer samarbetande. I takt med att vi växer tillsammans uppstår såväl gemensamma möjligheter som gemensamma problem. Om vi vill ta vara på de gemensamma möjligheterna behöver vi lösa problemen tillsammans. Grunden för att vi värnar det europeiska samarbetet är att nå nya gemensamma nivåer och åstadkomma nya gemensamma nyttigheter. Men då gäller det att vi bygger bort det destruktiva. Vi kommer inte att acceptera ett där rörligheten används för att spela ut löntagare mot varandra och där villkor och välfärd undergrävs. Om det sker blir omvärlden mer ett hot än ett hopp för alla dem som drabbas av det. Reaktionen blir att man sluter sig. Utan tillit nås inga nya gemensamma nivåer, och de nya gemensamma nyttigheterna uteblir. Isolering är dock en falsk trygghet. Vi måste därför visa på det uppbyggliga. För oss socialdemokrater hänger rättvisa och utveckling intimt ihop. Vårt investerar i teknik och nya jobb. Vårt ser till att människor ges möjlighet att rusta sig med utbildning för den nya arbetsmarknaden. Vårt ser till att människor har bra löner, trygga försäkringar och en pålitlig välfärd. Socialdemokratisk politik ser till att människor och samhälle tar sig igenom strukturomvandlingar och klarar omställningar. Det är denna modell – den socialdemokratiska svenska modellen – som har byggt , som vi är så stolta över. Ambitionen är att EU ska gå i samma riktning och bli det fredliga, sociala, produktiva, rättvisa och gröna projekt som det har möjlighet att bli. Vad gäller EU-avgiften är det på sin plats att peka på att hör till dem som ständigt framhåller betydelsen av en stram budget. Varje skattekrona ska ge mesta nytta för medborgarna och för samhället. Vi är emot att pengar används till att subventionera improduktivt jordbruk. Vi vill i stället se satsningar på säkerhet, miljö och forskning. Vi värnar budgetdisciplin och att man klarar sina åtaganden. Detta är möjligen ingen särskilt lattjo hållning. Emellertid talar somt för att denna hållning vinner mer gehör än vad det som är lattjo gör, eftersom den är ansvarsfull. EU har en oerhört betydelsefull roll i att vara en samlad och stark röst för demokrati, folkrätt och rättsstat. I en omvärld som inte respekterar dessa principer blir detta än viktigare. Att vara den som framhärdar i detta grundar sig i insikten om att tillväxt är förbundet med frihet och välfärd. Det finns en röd tråd mellan att värna det sociala och att värna demokratin. Det hänger ihop, och vi måste klara alla delar – från kollektivavtalet till världsfreden. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. Avgiften till Euro-peiska unionen Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 13.) betänkande 2019/20:UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd (prop. 2019/20:1 delvis) 28 (M): Fastän det var jag tog studenten minns jag det som en väldigt lycklig dag. När min dotter tog studenten sa hon att det var livets dag. Man hade klarat av både och gymnasiet. Hela livet stod framför för mig, men det fanns också en osäkerhet. Vad ska jag bli när jag blir stor? Kommer jag att klara av det jag vill bli? Denna osäkerhet delade jag med många, och även nu finns en stor oro, framför allt om man inte har klarat sina gymnasiala studier. Alla studier visar att det är mycket lättare att få ett jobb om man har klarat av gymnasiet och självklart även eftergymnasiala utbildningar. Tack vare unika studiestödssystem kunde jag läsa till både specialistsjuksköterska och specialistläkare. Tack vare detta system har mina söner oändliga framtidsmöjligheter. Jag vill att alla ska känna denna trygghet. Studiestödssystemet ger fantastiska möjligheter att studera på alla nivåer både i och utomlands. Mycket har dock förändrats sedan jag tog studenten . Många börjar studera senare i livet. Många skaffar familj . Ett stort antal kommer att behöva byta arbete senare i livet. Det är inte som tidigare då man kanske behöll samma arbete tills man fick sin guldklocka. Ett stort antal behöver komplettera sina kunskaper då arbetslivet har förändrats väldigt mycket. För att anpassa sig till förändringar i samhället och till arbetsmarknaden, innovationer eller olika förutsättningar i livet behöver vi följa med i dagens förändringar. Studiemedelssystemet måste följa med. Vi talar därför om ett omställningspaket. har drivit detta. Tyvärr ställer sig den S-ledda regeringen lite kallsinnig till det. Den säger att den eventuellt kan tänka sig en utredning där man kan se över om det går att höja åldersgränsen för hur länge man får studiemedel. Det räcker inte att lösa problemen med att utöka antalet studieplatser om människor inte kan klara sin studiefinansiering. Den svenska och globala ekonomin förändras i snabb takt. är högteknologiskt, och vi har nog alla förutsättningar att bli digitaliseringens vinnare och kunna importera och exportera mycket mer . Det kräver dock att vi omprövar både hur arbetsformerna ser ut och hur möjligheten att komma vidare i arbetslivet ser ut. Vi ser ett längre arbetsliv framför oss. Då behövs större kompetensutveckling och även fler karriärbyten. Detta kommer att bli mer regel än undantag. Det betyder att kunskap och kompetens får större betydelse för att man ska få trygghet på arbetsmarknaden. Oron hos många ungdomar består i funderingar om huruvida man kommer att få ett jobb och kunna stanna kvar på arbetsmarknaden. Det finns också en stor oro över utbildningen. investerar 159 miljoner i ett omställningspaket med följande fyra förändringar: Vi vill höja fribeloppet till per kalenderår för att stärka möjligheterna att arbeta som man studerar. Detta ser vi som en stor möjlighet för dem som kommer att komplettera sina tidigare arbetskunskaper med nya studier. Vi vill ha fler extra studieveckor för dem som har fyllt . Vi vill öka från 40 . Det är väldigt stor skillnad. Vi vill höja åldersgränsen för studiemedel till . Vi vill öka beloppet som studerande med barn kan få . Detta är en stor skillnad som kanske innebär en avgörande möjlighet att studera i den här åldern under familjebildning. avstår från ett ställningstagande när det gäller beslutet om statens budget för utgiftsområde 15, men vi hänvisar förstås till vårt utmärkta särskilda yttrande. Med det vill jag önska talmannen, mina kollegor och all personal fina och lediga . 29 (S) replik: nämner lite kort vad vill. Det är det bra att man gör. Men samma ledamot nämner inget om vad bestämt sig för att inte gå med på av de förslag som regeringen nu genomför, nämligen studiestartsstödet. Ni säger nej till det, . Ni säger nej till att låta 6 000 av de personer som står längst bort från arbetsmarknaden få möjlighet att bedriva grundläggande studier som kan leda till jobb och som också gör det. Ni säger nej till dem genom att säga nej till studiestartsstödet, för de här personerna skulle av olika skäl inte studera annars. I er motion skriver ni att ni vill göra andra saker. Ni vill tillföra arbetsmarknadsåtgärder på ett annat utgiftsområde, nämligen nr 14. Men ni talar inte om vad det är ni faktiskt vill göra. Ni bara säger att den här summan ska finnas kvar på arbetsmarknadsområdet. Vad är det, , som vill erbjuda de här 6 000 personerna? 30 (M) replik: Jag tackar ledamoten för frågorna, som vi också har diskuterat tidigare. Jag tycker att det är en bra moderat politik att berätta vad vi vill framföra och vad vi vill göra. Det är oftast det som är lättast att tala om. Som sagt är det mycket vi vill göra. Studiestartsstödet infördes och ansågs då av många kommuner vara krångligt. Det ansågs att det var för få som sökte det och att det inte gav de möjligheter som man hade tänkt när man införde detta. Därför hänvisar vi till andra arbetsmarknadsåtgärder. Man kanske får anstränga sig att läsa om dem inom utgiftsområde 14. Vi pratar om kortare utbildningar och nischade utbildningar. Vi pratar om lärlingsutbildningar. Vi har många andra möjligheter att erbjuda utbildningar, till exempel tillsammans med företag. Det är inte så att vi tänker strunta i nästan 6 000 personer, tvärtom. Vi vill ge alla möjligheter som finns, men inte på det här sättet, eftersom studiestartsstöd anses vara dyrt och inte särskilt framgångsrikt. 31 (S) replik: Jag tror inte att har läst CSN:s utvärdering, för den visar verkligen att studiestartsstödet är lyckosamt och väldigt framgångsrikt. 286 av 290 kommuner har anslutit sig. av budgeten, det vill säga av dessa , är redan upptagna. Ändå står den moderata ledamoten och säger att detta inte är bra. De personer som får studiestartsstöd läser till exempelvis undersköterska, fordonsmekaniker eller barnskötare. De får inte möjligheten att göra det om partipolitik skulle vinna gehör. Vad har du för svar? Vad säger du till de 6 000 personer som med er politik utestängs från att få jobb inom bristyrken? Vad har för svar att ge? 32 (M) replik: Jag tackar för följdfrågorna. Jag anser inte alls att vi utestänger dessa personer. Jag ser det som att vi ger dem andra möjligheter. kan man införa någonting som man tror på och anser är bra, som studiestartsstödet. Sedan inser man att det inte är bra, och då tycker jag att man kan göra en omprövning. Det är det vi har gjort inom . Vi har i stället andra förslag som ger stora möjligheter. Det finns andra möjligheter, till exempel lärlingssystem och att man arbetar mer tillsammans med företag. Det gör man också i många olika kommuner. Vi ser många olika möjligheter för dessa personer. Jag tänker inte säga att de är utestängda från arbetsmarknaden, tvärtom. Vi ger dem andra möjligheter. Vi vill inte använda ett stöd som vi inte anser fungera. 33 (MP) replik: Även jag vill ta upp studiestartsstödet. Det är ett stöd som riktar sig till personer som står långt från arbetsmarknaden, har en kort tidigare utbildning och kan komplettera den för att få nödvändig kompetens, så att de kan söka ett jobb och komma in på arbetsmarknaden på områden där det råder väldigt stor brist. Vi har en kompetensbrist i många yrken, till exempel inom vården. Det finns många bristyrken där de här människorna skulle kunna komma in, men de behöver en gymnasieexamen. Gymnasieexamen är mer eller mindre ett krav för att komma in på arbetsmarknaden. Ändå vill ni dra ned på detta. En annan sak som utmärker sig i er budget är att ni vill ge tillbaka studiemedel till poliser som utexamineras. Det är egentligen två frågor. Hur tänker ni vad gäller kompetensbristen? Det här stödet har visat sig fungera. Jag tror att man kan läsa utvärderingar på väldigt olika sätt. Vi kan återkomma till det. Varför drar ni bort det stödet för att i stället föra över pengar till poliser? Det ser ut som en röd tråd. Man tar pengar från dem som står längst bort från arbetsmarknaden med behov av utökad kompetens och lägger pengar på den repressiva makten, på poliser. Finns det en röd tråd där? Är det en tanke som ser ut som en händelse eller en händelse som ser ut som en tanke? Ska man se det som ett paket? Förklara också gärna varför just poliserna ska ha den här möjligheten och inte alla andra bristyrken där vi behöver få in fler i utbildningar och få ut fler på arbetsmarknaden. 34 (M) replik: Jag tackar för frågorna, som jag känner igen från ett tidigare replikskifte. Vi tycker att studiestartsstöd som metod inte är bra och inte fyller sitt syfte. Som jag har förklarat tidigare ser vi andra möjligheter att få in de här personerna på arbetsmarknaden. Jag kan instämma i att man kan läsa en utvärdering på olika sätt. Vi har läst den på det här sättet. Studiestartsstödet har kostat för mycket och har inte gett önskad effekt. Vi vill därför se andra möjligheter, som jag har nämnt tidigare, till exempel olika nischade utbildningar och mycket mer kontakt med företag. Vi pratar om lärlingsutbildningar. Vi pratar om att hjälpa till så att man kan bedriva eftergymnasiala studier. Det finns många möjligheter att komma in på arbetsmarknaden på andra sätt. Ett sätt som inte fungerar är någonting som vi inte vill ha kvar. Vi vill använda skattepengarna ansvarsfullt. Nästa fråga handlade om satsningen på poliser. Jag tror inte att någon här har missat det som tyvärr sker i samhället . Det begås många våldsbrott. Det sker sprängningar. Många känner sig hotade. Ungdomar blir rånade. Det är tyvärr väldigt mycket sådant som sker i vårt samhälle. Studier är förstås mycket bra, men det behövs också fler poliser. Vi ser att poliser slutar med sitt yrke och till exempel börjar arbeta som försäkringsrådgivare eller någonting annat i stället. Många vill inte läsa till polis. Vi vill stimulera till att studera till polis. Vi vill att människor med olika etniciteter och olika bakgrunder ska vilja läsa till polis. En möjlighet är då att få den här hjälpen via studiemedlet. Den röda tråd som nämner ser jag inte. Vi har sett en åtgärd som vi inte tycker fungerar, och vi har sett ett yrke som vi vill prioritera i den här omgången. Det kan kanske komma andra yrken att prioritera, men ser vi att behovet av fler poliser är ytterst stort. 35 (MP) replik: Det var bra att få höra att det inte är ett paket. Det hade, tycker jag, varit ett lite jobbigt sätt att lägga fram en budget. Jag tycker naturligtvis också att det är väldigt viktigt att vi utbildar fler poliser. Men jag tror att det finns andra sätt att locka till polisutbildningen och polisyrket. Jag vet inte heller om det är ett underskott i antalet personer som söker polisutbildningen. Det är ganska många som söker, men det är ganska höga krav för att komma in. Det finns naturligtvis väldigt många yrken där det råder kompetensbrist och där det skulle behövas fler som söker. Att bara välja ut poliser på det här sättet kan upplevas som ganska orättvist. Åter till studiestartsstödet! Jag nämnde att man kan läsa utvärderingar på olika sätt. Jag tror att ni hade läst utvärderingen och bestämt er uppfattning redan innan den kom. Som tog upp visar utvärderingen väldigt tydligt att det här var ett pricksäkert stöd. 36 (M) replik: Tack, , för ytterligare frågor. Vad bra att talar om hur vi har läst utvärderingen. Självklart är det inte så vi har läst utvärderingen. Jag tror att vi i är nästan mest noggranna med att vi vill ha utvärderingar som är tillförlitliga, och vi läser dem väldigt noga. Vi läser dem dock inte innan de har kommit, utan vi när de har kommit och man har sett hur det har fungerat. Jag fick frågan om varför man satsar på polisyrket igen. Man har inte haft lika många sökande. Man har även diskuterat om man skulle sänka kraven för att komma in på polisutbildningen. Det är ett sätt att stimulera att söka till polisen. Det finns många yrken som behöver stimuleras på olika sätt. Vi kan se andra lösningar. Den här lösningen presenterade vi nu i det här sammanhanget. Vi kan säkert återkomma med fler lösningar. Just nu såg vi att detta behöver prioriteras. Vi vill se att fler söker, fler med olika studiebakgrund och kanske senare i livet. Man kanske har jobbat med någonting annat och sedan vill bli polis. Därför är detta en möjlighet att stimulera till att söka till polisutbildningen i olika åldrar och med olika möjligheter. Därför satsar vi på detta. 37 (V) replik: Jag skulle vilja fortsätta på det spår som såväl Socialdemokraterna som redan har berört. Det handlar egentligen om en ännu bredare syn. Om man tittar på budget som tidigare röstades igenom med hjälp av , den budget som har gällt fram till , ser man att tillsammans med minskade resurserna till studiestödet med mer än . När vi tittar på förslag är det som tas bort från utgiftsområdet för studiestöd. Hur man än vrider och vänder på frågan – som försökte att göra i de tidigare replikskiftena – kommer vi inte ifrån att helt enkelt vill se mindre resurser till att stötta alla individer i vårt samhälle för att kunna studera på lika villkor. Det gäller speciellt dem som står längst från arbetsmarknaden och saknar gymnasiebehörighet. Jag undrar bara: Hur går det ihop när ni sänker skatterna, vilket ni också gjorde i förra budgeten? I förra budgeten som ni röstade igenom sänkte ni skatterna med . Ni lägger återigen fram förslag som skulle ha sänkt skatterna med många miljarder för de inkomsttagare som har landets allra högsta inkomster. är i där de hellre vill ställa olika människor, folkgrupper, och så vidare, mot varandra. Om vi ställer de studerande som behöver studiestartsstödet mot de miljardärer och miljonärer som ni vill stötta, hur går det ihop? 38 (M) replik: Tack, , för frågorna, som följer ett tidigare spår. Självklart vill vi stödja studenter på olika sätt. Vi vill stödja alla som vill studera i olika åldrar. Därför berättade jag tidigare i mitt anförande om ett omställningspaket på 160 miljoner som är väldigt bra och som den S‑ledda regeringen tyvärr har sagt nej till. Vi talar om att öka fribeloppet för att människor ska ha möjlighet att arbeta och studera . Vi talar om att höja åldersgränsen för att kunna studera senare i livet. Det kan också vara så att de som hade sökt studiestartsstöd är lite äldre. Vi vill också öka möjligheterna att studera när man har barn, till exempel, och kunna klara det ekonomiskt. Jag tycker inte att vi struntar i dem som ska studera. Vi vill tvärtom se fler möjligheter. Vi vill också samarbeta mer med företag. Vi vet att till exempel säger att de måste utbilda 30 000 för att kunna fortsätta arbetet nu när det är mer digitalisering och det har förändrat arbetsmarknaden. Jag tycker att satsar mycket på att få in människor på arbetsmarknaden, kunna behålla dem på arbetsmarknaden och att stimulera människor i olika åldrar att studera. Ledamoten säger här att studier är viktiga för att komma in i arbetslivet. Det stöder vi på många olika sätt. Jag undrar varför den S-ledda regeringen inte säger ja till vårt omställningspaket för 160 miljoner som jag talar om här. Det kan jag fråga mig. 39 (V) replik: Debatten och min kritik mot Socialdemokraterna tar jag jättegärna med Socialdemokraterna och inte med . När det kommer till den fråga jag ställde kan vi allihop notera att det inte kom något svar. Vi ser hur vill sänka skatterna med många miljarder, och det har de även gjort tidigare. Det går inte riktigt ihop med att de å andra sidan sänker det stöd som vi skulle kunna ge till studiestödet och det utgiftsområdet. Man kan inte säga att man tycker att man ska hjälpa, ska satsa mer och att man tycker att det är viktigt och sedan inte visar det i de reella siffrorna. Det ni till exempel visade när ni satt vid regeringsmakten var att ni höjde påminnelseavgifterna för CSN från till . Det har gjort att tusentals studerande har hamnat i en väldigt problematisk situation med skulder. Jag menar helt enkelt att ni väljer att göra det här. Ni väljer att satsa mindre på studiestöd och mer på landets höginkomsttagare. 40 (M) replik: Tack, ledamoten , för ytterligare frågor. Som moderater ansvarar vi för hur skattepengar fördelas. Det kan vara så att man satsar pengarna på andra områden. Som vi nämnde när det handlade om studiestartsstöd satsar vi mer pengar på arbetsmarknadsåtgärder i stället. Man har också rätt att flytta pengar. Det är inte så att vi tänker ta bort pengar, Vi satsar på olika sätt i stället. Vi satsar även på omställningspaketet. Jag ser att vi gör det på olika sätt. Vi vill inte missgynna dem som ska studera, tvärtom. Vi anser att studier är vägen till jobb och vägen till att komma in i samhället. Jag ser inte de motsättningar som ledamoten ser. Jag ser att vi flyttar pengar och gör andra satsningar. Det tycker jag är ansvarsfullt att göra. 41 (SD): förslag var att satsa mer medel på utgiftsområdet studiestöd än regeringen, ungefär en halv miljard mer. Men då en majoritet av beslutade att låsa sig vid ett lägre tak, samt baserat på hur regelverket är utformat, kan jag inte yrka bifall till budgetförslag på området. Men jag vill meddela att jag ställer mig bakom det särskilda yttrande som har lämnat in. är det exakt 1919 erhöll det första svenska studielånet. Det var för ett helår som skulle betalas tillbaka inom loppet av .