prot · H60977 · 2019-04-11 00:00:00 — Men flera har velat ha inskrivet att de båda parterna är överens om detta, för annars skulle man kunna använda rättigheterna på ett felaktigt sätt. Återrapportering från Europeiska rådets möte Det finns alltså ingen lista över vad man ska och inte ska göra, utan detta är en överenskommelse mellan två parter där båda är överens om att medlemskapstiden ska användas på ett sätt som är lojalt mot organisationen. 124 (SD): Jag tackar för svaret och har inget att tillägga. 125 (C): Tack, statsministern, för återrapporteringen! ”Politik är det möjligas konst” är ett citat som väl tillskrivs , men . Man kan fundera på om det hör hemma i en situation där de haft en folkomröstning och fick ett resultat som de inte var riktigt överens om vad de skulle göra med, eller om det handlar om vad som krävs framöver för att lösa detta. När statsministern var hos oss i hade jag en del frågor kopplade till det rent praktiska. Finns det ett antal beslut som behöver fattas om finns kvar över Europaparlamentsvalet, vad gäller både parlamentet och den tillträdande kommissionen? Det känns som att det lite grann var det man tog hänsyn till när datumet sattes till . Det är ju en viktig del om det någonstans behöver fattas ytterligare beslut för att möjliggöra detta. Den andra frågan gäller utvärderingstillfället . Vad är tänkt att utvärderas om är kvar då? Vad är det som ska ge ett bu eller ett bä eller visa om man är på rätt väg? Vad är det tillfället tänkt att användas för? 126 Statsminister (S): Det är självklart att man redan nu måste börja förbereda EU-parlamentsvalet, och så har enligt uppgift skett. Det måste genomföras om man är medlem efter ; detta är självskrivet. kommer också nomineringar av kommissionärer och så vidare. Exakt hur den processen kommer att se ut, om man kommer att välja att föreslå någon eller inte, vet vi inte. Men de har alla rättigheter till dess att de är medlemmar. Det är väl lite upp till . Utvärderingen syftar till att titta på hur läget ser ut då och om det har hänt något inrikespolitiskt i . Vi vet ju inte det. Det kan vara en annan bild, som gör det antingen troligare eller mindre troligt att det blir ett ordnat utträde. Det är bra för oss att se det. Men inget beslut ska fattas , utan det kommer längre fram. Om , allt annat lika, inte har ratificerat något avtal eller återtagit sin ansökan enligt artikel 50 – det får man ju också göra – börjar det se besvärligt ut på riktigt. Det handlar mer om att kunna bilda oss en uppfattning om huruvida något har förändrats och hur den politiska situationen ser ut i . Det är detta som är syftet. 127 (C): Jag tackar statsministern för svaret. 128 (V): Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag vill tacka statsministern för återrapporteringen från toppmötet. Även vi i tycker att det är viktigt att det blir ett organiserat utträde för . Det är bättre att vi ger det lite mer tid så att det blir ordning och reda på det hela. talar i alla fall premiärminister med oppositionsledaren . Det är bra. Det hade varit önskvärt att de samtalen hade börjat , men händer det i alla fall. Jag skulle först vilja ställa en fråga till statsministern om detta med att behöver delta i EU-parlamentsvalen . Jag tror att bad EU:s ledare om att kunna få lämna EU , just med tanken att man inte skulle behöva delta i EU-parlamentsvalen, för då har inte det nya hunnit sammanträda . tvingas sannolikt delta i EU-parlamentsvalen. Då undrar jag vad som egentligen händer med det svenska extramandat som vi skulle få när de brittiska mandaten försvinner. Och vad händer med det mandatet om sedan lämnar unionen ? Kommer de 73 brittiska mandaten då tillbaka till de andra EU-länderna, får vi i då ett extramandat, och vem tillfaller i så fall det mandatet? Det skulle jag vilja veta. Sedan är det intressant att fundera på vad som händer om det blir nyval i , vilket är mycket sannolikt. Kan statsministern garantera att det inte blir nya förhandlingar om ett nytt utträdesavtal för när vi vet att många som ångar på och vill bli premiärminister i inte vill arbeta särskilt lojalt, konstruktivt och ansvarstagande i enlighet med vad som sägs i beslutet? Kan statsministern garantera att det inte blir nya förhandlingar om ett nytt utträdesavtal? 129 Statsminister (S): När det gäller samtalen mellan och kan jag dela uppfattning. De säger själva att det är unikt att man sitter ned och samtalar på det sättet. Jag gissar att om vi i hade haft en folkomröstning om utträde hade det varit det första vi hade gjort, men detta är alltså unikt. Den här typen av samtal har inte förts sedan . Valet är viktigt först och främst för att säkerställa legitimiteten för så att det inte finns någon tvekan om den. Därför måste man som medlem vara med. Så hade varit fallet oavsett om datumet hade varit eller det som blev . Exakt vad som händer med de olika mandaten kan jag här och inte svara på, men det är klart att det blir hoppigt. Den osäkerheten finns för alla länder – hur många mandat har man egentligen? Den frågan var också uppe till diskussion och måste klargöras. Flera, bland annat premiärminister, var inne på den frågan. Den osäkerheten föreligger. Kan jag garantera att det inte blir nya förhandlingar? Ja, där är EU-27 enigt. Det blir ingen ny omförhandling om utträdesavtalet, utan det ligger fast. Det är också så diskussionen mellan brittiska regeringen och Labour har lagts upp. ligger fast, och det man diskuterar är den framtida relationen. Utan att gå in i detalj på den kan jag säga att det handlar om vilken huvudinriktning man ska välja. Labour föreslår tullunion medan regeringen säger tullsamarbete. Det är något i den stilen. Det är en av de frågor som man diskuterar. Men själva utträdesavtalet är förhandlat och klart, och där blir det ingen omförhandling. 130 (V): Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag tror inte heller att det är en jättelyckad idé att riva upp allting och förhandla om ett nytt utträdesavtal, men jag vill påminna om att om man har ett val väljer man ett nytt parlament, som utser en ny regering med en ny premiärminister. Därmed ger man den nya ledningen ett nytt mandat. Jag tänker mig åtminstone att man resonerar så i . Det är väl detta som skulle vara hela poängen med ett nyval i ? Låt mig varna för att jag inte är helt säker på att vi har skrivit den sista sidan i den här historien. Sedan vet jag inte om det är så lyckat att tvinga britterna att ha ett EU-parlamentsval som ingen där egentligen vill ha. Jag tror inte att det stärker legitimiteten för EU:s institutioner att man först har ett val och utser ledamöter som aldrig kommer att tjänstgöra en enda dag i den nya valda församlingen. Då hade det kanske varit bättre att de inte hade tillåtits arrangera valet och att vi i kan få det extra mandatet i stället. 131 Statsminister (S): På det sista vill jag direkt svara att det vore att riskera vårt eget. Det får aldrig gå så långt att vi skadar oss själva i samarbetet för att få till ett utträde för . Om man som medlemsland inte har val riskeras legitimiteten för hela . Det vore den sämsta av vägar. Där måste vi vara tydligt formella. Det har ju britterna också accepterat. Jag håller med om att det blir en lite konstig situation. Så är det. Men vi kan inte riskera EU-institutionernas och vår egen legitimitet. Det vore inte smart, om jag uttrycker mig så. När det gäller valet i och vem som ska bli premiärminister är det parlamentet som måste ta ställning. Det är därför parterna nu för diskussioner – så att parlamentet kan ta ett beslut med tillräckligt bred majoritet. 132 (KD): Tack, statsministern, för återrapporten! Vi är alla överens om att vi vill ha ett ordnat utträde, men det känns inte särskilt ordnat, faktiskt. Det känns väldigt oordnat alltihop, framför allt från den brittiska sidan. Väldigt lite var genomtänkt när man genomförde folkomröstningen. Jag tycker att det är bra att tidpunkten inte sattes längre än till . Vi hade ju lite diskussion om detta i . Budget och annat ska ju antas med den nya kommissionen . Med den tidpunkt som gäller kommer britterna, antar jag, att kunna vara med och fatta beslut om kommissionsordförande, kommissionärer, rådsordförande och andra viktiga saker. Även om de har lovat att inte ställa till det för EU kommer de att vara med i väldigt många viktiga beslut. Det är två saker jag specifikt skulle vilja fråga om. säger ju att man inte ska förhandla om utträdesavtalet. Men man är ändå redo att ompröva den politiska förklaringen. Kan statsministern säga vad detta innebär lite mer konkret? Vad är det man där ska kunna göra för att få att komma framåt? Återrapportering från Europeiska rådets möte säger att britterna kanske bara ska vara kvar i tullunionen. Vad behövs i så fall för att få detta på plats? 133 Statsminister (S): Jag delar den kluvna bilden av huruvida det är ordnat eller oordnat. Vad gäller tidpunkten var det några som förespråkade en ännu längre frist, . Då var argumentet att det inte finns någon avgörande omröstning under hela den aktuella tiden. Budgeten har några haft förhoppningen att vi ska kunna rösta om . Det har varit vår ambition, men det är många som tror att det inte kommer att hålla och att man inte kommer fram till en omröstning . De som förespråkar ansåg alltså att det inte finns några farliga, viktiga beslut som behöver tas med enhällighet . Men i övrigt, när det gäller vilka beslut som deltar i, sitter de med nu i mötena om budgeten men begär aldrig ordet och säger inget om den kommande budgeten. Jag kan tänka mig att man kan agera på liknande sätt i andra frågor också. Man kanske sitter med i rummet men deltar inte eftersom man har föresatsen att lämna EU – eller så kanske man kan klara det på något annat sätt som inte förstör. Det är, återigen, tydligt uttryckt från både och parlamentet att de efter detta vill ha en bra relation med EU. Då finns ingen anledning att nu förstöra eller försvåra för EU. När det gäller den politiska förklaringen om framtida relationer blir det heller ingen förhandling i detalj rörande hur det ska se ut, men däremot väljer man ett huvudspår här. är båda inne på någonting som har med tull att göra. Om man då är överens om utträdesavtalet och den här inriktningen, är det kanske det som skulle kunna få till en överenskommelse i det brittiska underhuset. Det handlar alltså mer om inriktningen på övergripande nivå. 134 (KD): Tack för svaret, statsministern! Jag kanske inte riktigt helt förstår vad det är som krävs för den här politiska förklaringen och tullunionen och vad det är för handlingar som behöver komma till från EU – om det är några korta rader eller ett större avtal. Men det kan vi återkomma till. Jag har ett annat förslag, och det är att EU kan erbjuda sig att bli någon typ av medlare i det brittiska parlamentet. Det kanske kunde behövas. Det känns som att det händer väldigt lite, och det verkar som att de inte har vana av att tala med varandra. Jag tänker att det ändå måste ligga i EU:s intresse att det går framåt. Hur ser statsministern på vad EU kan göra mer för att få frågan att verkligen komma framåt utan att intervenera? Om det ändå finns en inbjudan från olika parter skulle man väl kunna tänka sig det? 135 Statsminister (S): När det gäller tullunionen måste lämna EU för att man ska kunna förhandla om hur relationen egentligen ska se ut i detalj. Då får de inte vara kvar som medlem. Den politiska deklarationen är just en deklaration, en viljeinriktning. Vi ser framför oss att lämnar EU. De vill ha en tullunion eller något annat tullsamarbete, och då får vi ta ställning till om vi tycker att det är okej. Det är alltså mer övergripande. Återrapportering från Europeiska rådets möte När det gäller frågan om medlare kanske man inte ska lägga sig i vad andra länder gör. Men , när man har tittat på hur det går till i det parlamentet vet jag inte vem som är så sugen på att gå in där. Kanske skulle kunna göra en insats! Jag vet inte. Det är möjligt. 136 (L): Det är skönt att vi kan skratta också mitt i allt elände. Tack, statsministern, för redogörelsen! Alla är för ett ordnat utträde och fortsatt goda relationer mellan , och EU, och EU borde ägna sig åt klimatet, brottsbekämpning och att stärka den inre marknaden och så vidare i stället för att statsministern ska flänga fram och tillbaka på de här mötena. Jag vill säga att Liberalerna instämmer i högsta grad med det som statsministern framför när han säger att det inte finns något halvt medlemskap, det vill säga att är med är de med tills de inte är det. Det är klart att de måste betraktas som en fullvärdig medlem och då också, vad gäller valsituationen, förrätta val. Jag tänker inte stå här och filibustra längre, utan jag tror att vi har uttömt ämnet för stunden. Men jag har en konkret fråga. Medierna rapporterade tidigt , eller om det var , att vissa länder hade stått för förlängningen som det nu fattades ett beslut om. Jag antar att det var en del av diskussionen att man hade olika datum satta först men att man sedan enades om detta. Det är egentligen bara när det gäller detta som jag vill få ett svar. Är man fullständigt enig i hur man ska hantera den här frågan framöver så att vi fortfarande har ett enat EU-27 i frågan? 137 Statsminister (S): Det korta svaret är ja. Det var som bekant förslag på alltifrån att hålla kvar vid till , eller . I den meningen är det här en kompromiss, men har den sakligt innehåll. Det finns ett argument för det, och det är just som jag sa i återrapporteringen att det är knutet till när den nya kommissionen ska tillträda. Det finns alltså ett sakligt argument. Man är helt överens, och har alltid möjlighet att dra tillbaka det här; det har de rätt till. Kommer vi överens om ett utträdesavtal ordnar det sig också, men om vi inte gör det är det stor risk. Man ska aldrig garantera hur saker och ting blir, men då är risken uppenbar – om det inte har hänt något annat inrikespolitiskt i som skulle motivera någonting. Men det är meningen att det ska gå mot ett avgörande . 138 (L): Tack så mycket för det klargörandet, statsministern! Ja, mycket kan hända, och flera har lyft fram att det finns farhågor om att kanske inte är kvar tills den här frågan är löst. Med de orden ska jag gå och förbereda mig för morgondagens , där vi ska jobba för en stärkt inre marknad. 139 (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Tack så mycket för återrapporten, statsministern! Som alla har sagt här är det viktigt att undvika att kraschar ut ur unionen och att också bidrar till att vi gör allt för att det ska bli ett ordnat utträde. Jag tycker att statsministern redogjorde väl för hur vi agerar för detta. Det är, som flera har varit inne på här, ganska uppenbart att EU-27 agerar konstruktivt, hjälpande och stödjande i den här situationen – om än inte fullt ut medlande. Däremot hörde vi faktiskt chefsförhandlaren säga när han var i att han hade erbjudit sina tjänster men ännu inte fått något napp på detta. Det känns som att vi försöker underlätta så mycket som möjligt för , och det är viktigt. har brexit lett till att många i vårt land, men också i andra länder, har fått upp ögonen för vad vi faktiskt har gemensamt. Stödet för EU-medlemskapet har stärkts i . är förtroendet fortsatt ganska lågt för EU som institution. Det är inte en slump att just väljer att lämna unionen utifrån den mediesituation och den politiska situation som har rått, där EU har beskyllts för en massa saker och man dag ut och dag in matats med nidbilder av vad EU gör och ibland inte gör. Jag skulle vilja fråga hur statsministern ser på den här situationen. Vad finns det att lära av detta, och vad kan göra för att inte hamna i den situationen? Har den här lärdomen på något sätt gjort avtryck i EU-kretsen och lett till en djupare diskussion om hur EU och medlemsländerna kan agera för att undvika fler sådana här situationer där länder vill lämna EU? 140 Statsminister (S): Det är en naturligtvis en viktig frågeställning. Jag delar uppfattningen att det nog har funnits en kraftig nidbild av EU. När man får ta del av berättelserna om omröstningen inser man att den bilden har varit väldigt negativ. Men folkomröstningen är gjord. Det är ett demokratiskt fattat beslut som bara är att respektera. Vad kan vi lära? Det är väl inte minst det som själv är inne på om vad som är plus och minus i detta och att vara ärlig i den debatten. Det finns många fördelar, men det är också så som vi ger uttryck för exempelvis i diskussionen om långtidsbudgeten att vi menar att en del av budgeten kan användas på ett mycket bättre sätt. EU är till för människorna i medlemsstaterna, och marknaden är ett verktyg och inte ett självändamål. Det är faktiskt människorna i medlemsstaterna som ska fara väl. Innebär det att man ska använda resurserna på ett annat sätt? Vad bör man fokusera på? Säkerhetsfrågan är en sådan fråga, och där tror jag att vi har en bred enighet om att vi behöver ha ett betydligt bättre samarbete för att bemöta och skydda oss mot terrorism men också den organiserade brottsligheten. Jag fick när jag var i en mycket bra bild av Europols samarbete, där svensk polis har människor på plats nere i och får del av mycket värdefull information. Man kan agera i realtid därför att man har information från andra länder vad gäller knarkhandel, människohandel och allt vad det kan vara. Det är en sådan tydlig fråga, tror jag, där EU skulle kunna göra mer och visa människor att vårt samarbete skapar trygghet för dig oavsett var du bor i . Den typen av resonemang tror jag skulle vara bra för EU-samarbetet. 141 (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag tackar för svaret. Jag hoppas att vi ska slippa fler särskilda toppmöten om just brexit och att detta löser sig på smidigast möjliga sätt. 142 (MP): Tack, statsministern, för ditt arbete i rådet och för rapporten! ska vi kanske använda det typiskt svenska ordet lagom. kom ju fram till en lagom lång förlängd tidsfrist för brexit. anser att det är bra att åtminstone rådet nu tydligt agerar för en ordnad brexit och att det finns ordningsregler på plats som alla är överens om. Vi är också glada över den breda samsyn som råder här i . Brexit tar mycket energi. Det bästa med att brexitprocessen nu blir förlängd är ändå att de politiska ledarna runt om i får utrymme för att skifta fokus. är det hög tid att EU och kommande toppmöten handlar om andra saker än brexit – de riktigt viktiga sakerna. Jag tänker på att vi har på oss att halvera klimatutsläppen för att klara klimatomställningen. behöver EU och EU:s medlemsländer fokusera på ett fortsatt starkt klimatledarskap. EU behöver också driva fram ännu tydligare politik för miljön när det gäller kemikalier och hållbar utveckling. Det behövs kanske också tydligare ekonomiska styrmedel för klimatet. står vi inför en helt ny jordbrukspolitik. Där behövs mycket starkare satsningar på ekologi, miljö och klimat. kan debatten inför EU-parlamentsvalet också få handla om klimat, rättvisa, framtid och samarbete. Eller hur, statsministern? 143 Statsminister (S): Jag delar den uppfattningen. Det var också en av anledningarna till att vi ville att mötet bara ska vara en genomlysning av hur det ser ut. Vi kan inte sitta igen och fatta beslut, traggla slutsatser och texter, utan då ska det bara vara en överblick. Vi känner alla en frustration över att det har tagit så . Vi binds upp, både när det gäller energi och tidsmässigt. Det är exakt de frågor som nämner som vi vill ge oss i kast med. Vi vill se till att göra mer på klimatområdet. Vi vill göra mer för säkerhet, samarbete mot terrorism och organiserad brottslighet men naturligtvis lika mycket för klimatet. Det är den avgörande frågan. EU har kunnat spela en betydande roll där, i och även efter det. Det är den ledarrollen vi vill att EU ska ha i världen. Den är helt nödvändig. Det råder ingen tvekan om det. Återrapportering från Europeiska rådets möte Det är återigen det som jag tror ger medlemsstaternas medborgare bilden av att det är ett bra samarbete för oss. Det är oerhört nödvändigt. Alltifrån handel till jobb, klimat och säkerhet är det som skapar ett tydligt mervärde. Ja, det är dit vi vill. gäller det att se till att valet till får handla om just de frågorna och inte om brexit. 144 (MP): Jag säger tack och god afton. Återrapporteringen var härmed avslutad. Offentlighet, sekretess och integritet § 17 (forts. från § 11) Offentlighet, sekretess och integritet (forts. KU26) 145 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. Vi debatterar betänkande om offentlighet, sekretess och integritet och de motioner som ärendet innefattar. Men innan jag kommenterar innehållet i betänkandet skulle jag vilja börja med en utblick. är ett av världens mest öppna länder. Huvudregeln är offentlighet, och undantaget är sekretess. Alla har rätt till insyn i det offentliga, och det vi finansierar gemensamt med skattepengar ska vara transparent. Det skapar legitimitet, och det skapar förtroende. Det är ett fundament i vår demokrati. Varför har vi den här ordningen, som dessutom är ganska unik i ett internationellt perspektiv? Jo, det har vi för att det skapar ett starkare samhälle. Möjligheten till insyn har betydelse för allmänhetens förtroende för den offentliga verksamheten och därmed också för viljan att finansiera den gemensamma välfärden. På det sättet vet vi vad vi får för pengarna. På organisationen årliga korruptionsindex ligger på en tredjeplats. Det innebär inte att vi är fria från korruption, men vi har ett samhälle som grundar sig på principer om öppenhet och transparens. Internationellt sett sticker ut med stor möjlighet till insyn i offentlig verksamhet. Det har vi till stor del vår mer än tryck- och yttrandefrihetslagstiftning att tacka för. Men det har också funnits ett gediget arbete med olika initiativ. I sammanhanget kan nämnas när regeringen tog initiativ till projektet . Det var en satsning som syftade till att göra svensk förvaltning till en internationell förebild vad gäller öppenhet. Trots att vi är ett av världens mest öppna och transparenta länder finns det mer vi kan göra för att stärka det arbetet ytterligare. Statskontoret pekade i sin rapport förvaltning i ett internationellt perspektiv ut några områden som hade förbättringspotential. Offentlighet, sekretess och integritet Ett område handlade till exempel om problematiken med offentligheten när statliga medel går till privata aktörer. Offentlighetsprincipen gäller som huvudregel inte för enskilda rättssubjekt, såsom enskilda individer, aktiebolag, ideella föreningar och stiftelser. De blir inte heller föremål för offentlighetsprincipen, även om de skulle få offentliga förvaltningsuppgifter. Det finns alltså risk för mindre insyn i vad vi faktiskt får för våra skattepengar. Det faktum att alltmer av offentligt finansierad verksamhet bedrivs i annan form än offentlig ställer andra krav på hur öppenhet och insyn i verksamheten ska kunna garanteras. Ett annat område som Statskontoret pekade på var bland annat att offentligt anställda och politiker måste redovisa sina privata intressen. Det fanns också rekommendationer om redovisning av bidrag till politiska partier och karantänsregler för hur intressekonflikter kan undvikas när offentliga tjänstemän går till företag eller organisationer som de tidigare haft inflytande över. Många steg i dessa frågor har tagits, exempelvis att partier och ledamöter måste redovisa sina intäkter och att anonyma bidrag inte är tillåtna. Det är bra steg på vägen, men vi kan ta fler. ska jag gå över till betänkandet. Föregående talare i den här debatten har berört betänkandets olika delar. Det finns många kloka tankar i motionerna. Anledningen till att vi yrkar avslag är att regeringen antingen bereder olika förslag som motionerna berör eller på andra sätt arbetar med frågorna. Jag vill dock lyfta fram särskilt en av motionerna, som har skrivit. Hon lyfter upp en viktig problematik kring sekretessbestämmelserna runt socialtjänstlagens område.