prot · H609111 · 2019-08-29 00:00:00 — Ett rimligt antagande är med detta som utgångspunkt att det går omkring fler individer med vapen på stan, inte färre. Jag tror inte heller att alla de som lever i den här verkligheten, där skjutningar, överfall och sprängningar normaliserats, delar ministerns mer positiva ingång till ämnet. Att individer som tidigare gått på stan med vapen nu häktas säger egentligen ingenting om helhetsbilden. Det väger inte upp det faktum att den kriminella massan visat upp en stadig tillväxt under tid som minister. Att det nu lagförs fler kompenserar inte för den ökning av omfattningen av kriminella element som i likhet med tidigare alliansregering i allra högsta grad är ansvarig för. Det jag undrar är om kan se att det inte går att omhänderta någon om det inte finns någon plats att kvarhålla vederbörande på. Är det fullt så är det fullt. Detta är något som även statsministern tillstår. Då krävs akuta och resoluta lösningar. I regeringens vårproposition fick Kriminalvården ökade anslag, men de pengarna skulle framför allt gå till transportuppdrag. Resterande är inte tillräckligt för de behov som finns . Att Kriminalvården saknade pengar till transportuppdraget är klarlagt. Att det här skulle hjälpa i den utsträckning ministern verkar vilja ge sken av kan endast den mest välvilligt inställde hålla med om. Den genomsnittliga beläggningen är . För att kunna upprätthålla de platser som finns krävs en förvaltningsmarginal om . Trots ökade anslag i kommande budget kommer problemen ändå att kvarstå framöver. Det går inte att förbise att det tar att bygga nya anstalter, och det gäller även utökning av platser på befintliga anstalter. Det är således med detta som det är för regeringen med mycket annat: Det är för lite som sker, och det som sker kommer . 19 Justitie- och migrationsminister (S): En invändning mot resonemang är naturligtvis: Varför ska vi betala dyrt när vi kan få det gratis? Som jag sa i slutet av mitt förra inlägg inriktar vi oss i stället på att de utländska medborgare som sitter i svenska fängelser och inte har anknytning till ska avtjäna sina straff i sina hemländer i ökad utsträckning. Vi driver detta framför allt gentemot , , och – länder som vi har en hel del problem med när det gäller internationella stöldligor. Det är inte som ibland påstår, att det är de stora flyktinggrupperna som sitter på svenska fängelser, utan det är i mycket de här ländernas medborgare som vi talar om. Om de i ökad utsträckning avtjänar sina straff i sina hemländer tjänar vi ungefär 1 miljon per plats och år. Då får vi också ökade möjligheter att klara kapaciteten. måste vi förstås bygga ut kapaciteten, vilket också har gjorts . Vi har tillskapat nästan 400 platser på bara . Vi har även byggt ut när det gäller häkten. Jag nämnde , och . Vi kommer förstås att fortsätta att göra de utbyggnaderna. Men det kräver, fru ålderspresident, att det finns pengar i statsbudgeten. Här agerar precis tvärtom. satt själv här i kammaren och tryckte igenom och budgetmotion . Kriminalvården hade begärt , fru ålderspresident. , gav dem 85 miljoner – mycket mindre än vad de skulle ha gjort. När pekar på regeringen och säger att vi är senfärdiga och inte levererar tycker jag nog att hon också ska se sig själv i spegeln och fråga: Varför gjorde vi på det här sättet? Den stora satsningen i den budgeten var för övrigt inte rättsväsendet; det var 20 miljarder i skattesänkningar. Det är mer än dubbelt så mycket som hela kriminalvården kostar . Det blir så när högern styr. Det pratas mycket om rättsväsendet och det pratas mycket i övrigt, men till syvende och sist handlar det alltid om skattesänkningar. Det innebär att det blir ännu svårare för oss att ta fram de resurser som behövs för att hela rättsväsendet ska klara sig. kan inte springa undan sitt eget ansvar för att ha tryckt igenom den budget som gav alldeles för lite pengar till kriminalvården. är vi som sagt i ett läge där vi budgetförhandlar, och detta är en viktig fråga i de förhandlingarna. får vi se hur vi landar men också . Jag kan också säga att även om situationen i nu är ansträngd var den mycket mer ansträngd i när man tog det här steget. Då hade man en soningskö . Man fick alltså vänta på att få avtjäna sitt straff, vilket ju är helt bisarrt. Först får man vänta på att bli dömd, och sedan får man stå i kö för att få avtjäna sitt straff – egendomligt. I har vi ingen soningskö. Här har vi den ordningen att de som är häktade börjar avtjäna sitt straff så gott som direkt medan de som inte är häktade ska inställa sig i huvudsak . Vi har alltså inte alls samma situation i som man hade i då. Det var ett helt annat läge. Återigen, fru ålderspresident, är lösningen på detta att fortsätta bygga ut kriminalvården. Vi ska se till att ta fram de resurser som behövs. Vi ska också se till att utländska gärningsmän som inte har anknytning till avtjänar straffen i sina hemländer. Om det då skulle innebära att man ibland måste fortsätta att dela celler får vi helt enkelt ta det. 20 (SD): Justitieministern pratar om förra årets budget, men det här är ju någonting som har pågått . Då är det faktiskt regeringens budget som har rått. Därför tycker jag att det är fel att säga att det är förra årets budget som har påverkat den situation vi har . Det är det absolut inte. Detta är någonting som har varit långsiktigt. Man måste titta på det . Jag välkomnar regeringens förslag att utländska medborgare ska avtjäna straff i sina hemländer. Det man kan fråga sig är hur vi ska få det att fungera i praktiken, varför det inte görs och när det i så fall skulle kunna bli verklighet. Vi behöver agera snabbt, eftersom det är ett överhängande problem. Jag kan inte se någon ljusning i form av en nedgång i kriminaliteten , snarare tvärtom. Den utredning som är ute på remiss är ett litet steg i rätt riktning, men jag kan inte se att det kommer att underlätta problemen nämnvärt. Problematiken ligger ofta i att de länder som dessa gärningsmän är medborgare i inte tar emot dem eller att de utövar straff på sådana sätt som står i strid med internationella konventioner. Det enklaste sättet att läka detta är att ändra reglerna om utvisning. Ta till exempel anknytning till det svenska samhället. Är det verkligen relevant när en utländsk medborgare begår våldtäkt eller mord att ta hänsyn till personens anknytning till ? Då har man väl förverkat den rätten, tycker jag. Det vi behöver göra är att avtala med andra länder att de ska ta emot sina kriminella medborgare och att dessa måste behandlas i enlighet med internationell rätt. Följs inte internationell rätt kan det kontrolleras genom att bidrag till dessa stater dras in eller genom att man skapar andra incitament för att de internationella konventionerna ska följas. 21 Justitie- och migrationsminister (S): säger att detta har pågått . Det är en sanning med modifikation. Detta har framför allt hänt . På ett enda år ökade beläggningsgraden med . Det var en följd av många saker. Dels tror jag att det var en följd av att polisens effektivitet ökade. Resurserna i polisväsendet har börjat märkas. Sedan har vi också de lagändringar vi gjort, framför allt de ökade häktningsmöjligheterna för dem som misstänks för grovt vapenbrott. De gjorde att vi först fyllde upp häktena ganska snabbt, och i nästa steg började vi fylla upp anstalterna. Men , när jag tillträdde , hade vi ganska många tomma platser i kriminalvården. Dessutom var det överskott i kriminalvården. Detta är alltså något som i praktiken har hänt . Det var därför det var så olyckligt att det just vid det tillfälle då kriminalvården behövde ha mer pengar, det vill säga , kom en M-KD-motion som gav helt otillräckliga resurser och som dessutom såg till att rösta igenom. Man kan inte i ena andetaget rösta igenom en sådan motion och i nästa andetag stå här och anklaga regeringen för att vara senfärdig. Då tappar man helt trovärdigheten, fru ålderspresident. Överföringar till andra länder görs . Vi har ökat takten; det är fler som överförs till andra länder. Den utredning som nämner handlar om att inrätta ett särskilt skyndsamhetskrav så att det ska gå fortare att göra detta, men sedan handlar det om att se till att dessa länder tar emot och också har fängelser på en nivå som man kan avvisa till. Då är det återigen länder som , , och som vi framför allt inriktar oss på. Det är där vi har den stora problematiken med internationella stöldligor, och det är den typen av klienter det handlar om. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2018/19:293 om kostnadsökning i välfärden 22 Statsrådet (S): har frågat mig om jag anser att ökad moms för endast privata aktörer är att se till behovet av att ha en mångfald av aktörer och goda villkor för enskilt drivna verksamheter inom vår välfärd, samt om jag anser att likvärdiga villkor ska råda inom välfärdssektorn och vad man i så fall gör för att förhindra en snedvriden konkurrens. Regeringen arbetar i enlighet med januariavtalet, den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna, för att alla aktörer inom välfärden ska ha likvärdiga villkor oavsett driftsform. har i en dom tolkat mervärdesskattelagens regler om undantag från skatteplikt för sjukvård mot bakgrund av . Som en följd av domen publicerade ett ställningstagande om skatteplikt vid uthyrning av personal inom vårdsektorn och beslutade att vänta med att tillämpa ställningstagandet till tid efter . Reglerna för mervärdesskatt avseende sjukvård skiljer sig inte åt mellan offentliga och privata vårdgivare. Förändringen innebär en ökad kostnad för mervärdesskatt i de fall inhyrd personal anlitas i verksamheten. Det finns ett särskilt ersättningssystem där kommuner och landsting kompenseras för kostnader för mervärdesskatt i verksamheter som är undantagna från skatteplikt, till exempel hälso- och sjukvård. Landstingen kan söka ersättning dels för faktiska kostnader för mervärdesskatt i den egna verksamheten, dels med en schablonersättning för kostnader för mervärdesskatt som avser verksamhet som bedrivs i privat regi. Systemets syfte är att kostnaden för mervärdesskatt inte ska påverka om väljer att utföra sjukvård i egen regi eller upphandla verksamheten från privata utförare. En statlig utredning hade i uppdrag att bland annat undersöka möjligheten att ersätta även privata utförare med faktiska kostnader. Den bedömning som gjordes var att en sådan lösning där ersättning utgår för faktiska kostnader direkt till privata företag visserligen skulle kunna skapa konkurrensneutralitet avseende momsen men bland annat att den inte skulle vara förenlig med (SOU 2015:93 Översyn av ersättning till kommuner och landsting för s.k. dold mervärdesskatt). fattade beslut om ett tillkännagivande som innebar att regeringen skyndsamt skulle göra en konsekvensanalys av tolkning att konsultlösningar i vården är mervärdesskattepliktiga och vid behov återkomma med ett förslag som neutraliserar konsekvenserna för vårdgivare och patienter möjligt (rskr. 2018/19:299). Ärendet bereds i . 23 (M): Jag hoppas att fru ålderspresidenten har haft en bra sommar och att även statsrådet har haft det. Jag tackar statsrådet för svaret på min interpellation, som jag skrev . har redan passerat, och har, som utlovat, infört moms på vårdtjänster i en för övrigt momsbefriad verksamhet. SKL och Vårdföretagarna är två stora aktörer som har varit tydliga med att denna så kallade vårdmoms kommer att få fruktansvärda konsekvenser för en redan nu hårt belastad vård- och omsorgssektor. I det så kallade januariavtalet, som regeringen tecknat tillsammans med och Liberalerna, står det tydligt i punkterna 60–63 att vård och omsorg ska drivas under lika villkor och att det ska råda konkurrensneutralitet. Statsrådet säger själv i sitt svar att alla aktörer inom välfärden ska ha likvärdiga villkor oavsett driftsform. ser det ju inte riktigt ut så. Regionerna runt om i kompenserar sina egna verksamheter för den ökade momskostnaden, men de verksamheter som drivs med alternativa driftsformer lämnas utan kompensation och utan möjlighet att, som brukligt är, ta ut moms från slutkunden, i detta fall patienten. Märkligt är att de flesta verksamheter har avtal med regionen om att driva hälso- och sjukvård, vilket innebär att de måste förhålla sig till regionens regelverk, taxor och riktlinjer. Ändå särskiljer man möjligheten till momskompensation, vilket jag finner anmärkningsvärt. förväntar sig att alla alternativa driftsformer ska betala moms från sitt eget kapital. Detta är en helt absurd situation. Det går inte att driva verksamhet på lika villkor om denna absurda situation kvarstår. 24 Statsrådet (S): ställer en viktig fråga som naturligtvis måste hanteras inom ramen för beredning av tillkännagivande. Det är detta som nu fokuserar på. Det är dock viktigt att här påminna om att reglerna för mervärdesskatt avseende sjukvård är desamma för offentliga och privata utförare. Den specifika tolkning som gjorts av och som lett till en annan bedömning hos gäller specifikt ökad kostnad för mervärdesskatt i de fall inhyrd personal anlitas i verksamheten. Det är alltså viktigt att vi isolerar frågan till de delar av sjukvården detta berör. Då är frågan: Vad finns det för system för att hantera merkostnaderna, å ena sidan för landstingen och å andra för de privata utförare som finns i landstingens verksamheter? Precis som jag sa i interpellationssvaret har vi ett ersättningssystem som kompenserar landstingen för dessa kostnader. Upplägget är sådant att landstingen i sin tur ska ta med detta i de avtal som tecknas med de privata utförare som finns i respektive landsting. Utredningen tittade noga på frågan om systemet kan förändras och om man skulle kunna ha en direkt ersättning till de privata utförarna. Utredningen kom fram till att detta inte var förenligt med . Något som jag inte sa i svaret men som ändå är värt att nämna här är att utredningen också kom fram till att nuvarande ersättningsnivå för landstingen – som alltså ska kompensera för de kostnader som landstingen har med anledning av privata utförares momssituation – är högt räknad. Det var alltså enligt utredningen en överkompensation med som betalades ut . Utredningen kom fram till att man borde sänka schablonkompensationen från till . Vi har alltså ett system som kompenserar och till och med överkompenserar landstingen för de kostnader som är aktuella i den här debatten. Då är detta nog en fråga som måste hanteras av respektive landsting, för staten går naturligtvis in och följer den modell som vi har med schablonersättning till landstingen. Men med anledning av det tillkännagivande som har beslutat om jobbar regeringen naturligtvis vidare med frågan utöver det som jag beskrev i svaret. 25 (M): Tack, statsrådet! Ni gör mig ännu mer förbryllad, och jag blir ännu mer ifrågasättande då ni säger att landstingen är överkompenserade. Dessutom ska de alltså kompenseras ytterligare för den ökade vårdmomsen när landsting och regioner är så beroende av inhyrd personal som de är . Jag skulle också vilja fråga statsrådet hur regeringen ser på det lagförslag som Vårdföretagarna har överlämnat till regeringen och som på det stora hela skulle undanröja de problem i lagstiftningen som statsrådet lyfte fram. Lagförslaget är utarbetat av ett företag som heter , som är experter på momsfrågor, och granskat av docent , som är en av mest välrenommerade forskare i finansrätt ur ett EU-perspektiv vid i . Hon bedömer att inte på något vis hindrar regeringen från att genomföra förslaget från Vårdföretagarna. Frågan är akut och kan inte vänta. Det handlar inte om att man, som det står i tillkännagivandet, vid behov ska se över frågan, utan denna ändring av lagen är ett måste för att vår välfärd ska kunna fortsätta att erbjuda vård och omsorg till våra medborgare. Med tanke på att det finns ett förslag till lagändring på plats och att det är granskat och inte strider mot gällande EU-lagstiftning förutsätter jag att regeringen snabbutreder frågan, så att kan få denna lagändring på sitt bord, så att beslut kan fattas. 26 Statsrådet (S): Jag vill passa på att tacka för det starka engagemanget för svensk välfärd. Vi behöver ha mer diskussion om hur vi ska underlätta för alla dem som sliter i välfärden, både de som jobbar i landstingens och kommunernas egna verksamheter och naturligtvis alla medarbetare på den privata sidan i den offentligt finansierade välfärden. Självklart är också skatterättsliga frågor väldigt relevanta här. Det är ingen tvekan om det. Det är också därför vi har kompensationssystemet med schablonersättning, bland annat, till landsting för de merkostnader som privata utförare och landsting har för momsen. Regeringen har naturligtvis stor respekt för det oberoende som och har och ska ha i rättstillämpningsfrågor. har en ny praxis bildats, och det påverkar tillämpning. Mot bakgrund av den nya praxisen ska vi naturligtvis göra vad vi kan för att analysera läget och säkerställa att vi i staten gör vad vi kan för att skapa goda och likvärdiga förutsättningar för välfärden. Som nämner finns det aktörer, branschorganisationer, som lagt fram förslag om förändringar i skattelagstiftningen. Det är utanför mitt ansvarsområde. Det som jag och den del av som jag arbetar med har fokuserat på handlar specifikt om frågan om ersättningssystem. Det är statsrådet som är ansvarig för de skatterättsliga frågorna. Men självklart jobbar brett med dessa frågor utifrån det tillkännagivande som beslutat om. 27 (M): Ja, det är lite spännande att har valt att tolka detta EU-direktiv utifrån Högsta förvaltningsdomstolens beslut på ett väldigt specifikt sätt när vårt grannland har gjort en helt annan tolkning av samma EU-direktiv. Därför ser jag det som en stor möjlighet att man ska kunna förändra lagstiftningen på ett väldigt enkelt sätt och att statsrådet tar med sig frågan till finansministern som en akut och viktig fråga när det gäller att vi ska driva vår välfärd vidare. Dessutom måste jag trycka på det så kallade januariavtalet, som regeringen har ingått med sina stödpartier och som man lyfter fram vid många tillfällen. Detta beslut strider definitivt mot januariavtalet, där man är tydlig med att det ska finnas konkurrensneutralitet och lika möjligheter att driva verksamhet. Jag ser ett måste: att vi ändrar detta. var Centerledaren väldigt tydlig i medierna med att regeringen måste hantera denna fråga för att vår svenska välfärd ska kunna drivas vidare. Jag hoppas att statsrådet tar med sig frågan och att statsrådet lyssnar på sina stödpartier så att vi ska kunna fortsätta att driva vår välfärd i den riktning som vi alla vill. 28 Statsrådet (S): Tack, , för denna diskussion och för engagemanget i välfärdsrelaterade frågor! Självklart kommer vi att fokusera på denna fråga. Det är en av de frågor som är relevanta för välfärdens organisering just nu – det finns väldigt många fler. Naturligtvis kommer vi att säkerställa att vi följer det som parterna har kommit överens om i januariavtalet, och det är att vi ska ha likvärdiga villkor för offentliga och privata utförare i svensk välfärd. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2018/19:294 om kommunernas ekonomi 29 Statsrådet (S): har frågat finansministern hur hon avser att prioritera resurserna i statens budget för att kompensera för de demografiska förändringar som sker i befolkningen och för den vikande konjunktur som påverkar kommunsektorn mycket påtagligt, inte minst i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Svensk ekonomi står väl för att möta kommande utmaningar. Budgetunderskott har vänts till överskott, sysselsättningsgraden är den högsta och statsskulden är på den lägsta nivån . Full beredskap ska finnas för att hantera en situation där konjunkturen vänder, och överenskommelsen om det finanspolitiska ramverket ska värnas. Det är två viktiga delar i januariavtalet som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna. Det är otänkbart för regeringen att äventyra välfärdens finansiering. En hög sysselsättning är grunden för den gemensamma välfärden. Ett jobb är den viktigaste förutsättningen för egen försörjning och, för utrikes födda, etablering i det svenska samhället. Jobb och sysselsättning är prioriterade områden i januariavtalet. Förra mandatperioden gjorde regeringen historiska satsningar på välfärden. Utöver välfärdsmiljarderna ingick regeringen exempelvis överenskommelse om stöd till landstingen för bättre resursutnyttjande i hälso- och sjukvården. kommer regeringen att fortsätta värna välfärden exempelvis genom att arbeta för att i jämn takt förstärka de generella bidragen, vilket är en viktig del i januariavtalet. Exempel på andra statliga insatser, utöver bidrag för läkemedelsförmånen om 2019, är överenskommelsen med SKL om satsningar med miljardbelopp på att stärka svensk hälso- och sjukvård. Regeringen kommer också att tillsätta en välfärdskommission för att stärka välfärden. Det kommer också även fortsättningsvis att behövas andra statliga insatser som stärker välfärden inom specifika områden. Det behövs en kombination av åtgärder för att värna och stärka välfärden. Staten ska ge goda förutsättningar för det omställningsarbete som kommer att krävas. Kommunerna och landstingen behöver fortsätta sitt arbete med effektivisering och med att utveckla sin verksamhet efter nya förutsättningar, inom ramen för den kommunala självstyrelsen. Det kommunalekonomiska utjämningssystemet är en betydelsefull del för att skapa goda förutsättningar för kommuner och landsting. En uppdaterad och förstärkt kostnadsutjämning som går i takt med samhällsutvecklingen och i högre grad kompenserar för gleshet och socioekonomi är viktig för att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Beredning av förslaget pågår nu i . Med starka statsfinanser är väl rustat för att möta utmaningarna. Det är viktigt att de existerande medlen används på ett effektivt sätt. Kommande år finns ett behov av att prioritera hårt för att mer resurser ska gå till välfärden. Regeringen följer noga utvecklingen av ekonomin i kommunsektorn. 30 (V): Jag får börja med att tacka statsrådet för svaret. Som vanligt kan jag konstatera att regeringens företrädare lyfter fram en av de reformer som drev igenom i budgetförhandlingarna under förra mandatperioden – de tio välfärdsmiljarderna. Det var både viktigt och historiskt stort. Jag tycker att det är bra att utjämningen mellan stad och land i det kommunala utjämningssystemet förbättras något litet. Däremot utelämnar statsrådet i sitt svar att de två öronmärkta miljarderna till äldreomsorgen för att öka bemanningen numera är borttagna genom och budget, och regeringen har valt att inte återinföra dem. Statsrådet vet precis som jag att kommunsektorn har stora ekonomiska problem framöver. De demografiska förändringarna är här, och det toppas med en annalkande lågkonjunktur. Statsrådet har många vackra ord men presenterar ingen lösning på den frågeställning jag har i min interpellation. Kommuner och Landsting bedömer att det behövs 38 miljarder, förutom det regeringen redan har planerat att tillföra . Och räknar ändå Kommuner och Landsting med att ett fyrtiotal kommuner och ett antal landsting kommer att behöva höja skatten. Kommuner och Landsting bedömer alltså att fler kommuner än under finanskrisen kommer att behöva höja skatten och att vart tredje landsting kommer att gå med underskott, likaså över 100 av landets kommuner. bedömer att vi behöver 90 miljarder . Vi vet att det kommer att vara svårt och att det kommer att vara ännu värre. har, precis som statsrådet säger, staten väldigt goda finanser och skulle kunna förhindra besparingar och nedläggningar som planeras. Vi har haft ett överskottsmål för statsfinanserna just för att vi skulle möta de demografiska förändringarna. Ja, de är här , men var är pengarna? De tillskott som Kommuner och Landsting och menar behövs är ju för att upprätthålla dagens personaltäthet i välfärden.