prot · H60981 · 2019-04-25 00:00:00 — Några väljer att hänvisa till som kom , men jag vill varna för att dra för stora växlar på en undersökning som är ytterst liten jämfört med Skolinspektionens mycket omfattande rapport. Det går inte att jämföra en undersökning där man har frågat 1 500 med en undersökning som omfattar drygt 100 000 . Det borde hela utbildningsutskottet ta till sig, herr talman. Det går inte att dra de slutsatser som några debattörer gör utifrån . Grundläggande om utbildningen, Lärare och elever och Över-gripande skolfrågor Jag är inte politiker för att få stå här och berätta enbart om trivsel och skoj i skolan, utan jag är angelägen om att vi tar upp de reella ordningsproblem vi har i svensk skola. Man kan kritisera våra förslag, och man kan säga att man inte delar våra förslag. Men vad vill man då göra för att öka tryggheten för landets elever och för landets lärare och rektorer? En fjärdedel av landets lärare uppger att de har utsatts för hot och våld under det senaste läsåret – en fjärdedel, herr talman! Det är mycket bekymmersamt. Dessa siffror bekräftas dessutom i en annan rapport, nämligen . Det är därför vi hade en särskild debatt i denna kammare för drygt sedan, herr talman. Men förslag på hur detta ska angripas och hur det ska lösas lyser som vanligt med sin frånvaro bland dem som är kritiska till Liberalernas politik. var en majoritet i utbildningsutskottet enig om att skulle uppmana regeringen att återkomma med förslag och utreda regelverket kring trygghet och studiero, med inriktning på att skärpa skollagen och se till att det vidtas åtgärder för att underlätta tillämpningen bland lärare, rektorer och huvudmän. Anledningen till att jag för Liberalernas räkning begärde att skulle komma till utskottet och diskutera disciplinära åtgärder var att de i sin rapport konstaterade följande: Rektorer som de har tillfrågat använder sällan eller aldrig de disciplinära åtgärder som finns i verktygslådan. Parallellt ser vi att andelen elever som störs i klassrummet ökar och att fler lärare uppger att de får lägga alltmer av sin tid på att upprätthålla ordning och reda. Vi måste för sjutton erkänna att vi har ordningsproblem i svensk skola, herr talman! Det här är nämligen på riktigt. Från Liberalernas sida tänker vi att man ska skärpa skollagen. Det gäller kapitlet om lärarnas befogenheter. Det är därför vi reserverar oss i reservation 46 – för att förtydliga att det är läraren som bestämmer i klassrummet. Det är läraren som ska stå för det pedagogiska inslaget i undervisningen. Vi har inga problem med att elever har visst inflytande, men när det gäller hur lektioner läggs upp, hur läxor och betyg beslutas etcetera är det läraren som ska fatta besluten. Alla vet dock att detta är ett område som ifrågasätts och ständigt, inte bara av elever utan även av landets föräldrar. Som skolpolitiker vädjar jag till de föräldrarna, herr talman: er! Visa tillit, och visa respekt för landets lärare! fick vi även veta av att hot och våld mot lärarna ökar. I lågstadiet står föräldrarna för det mesta av det som ligger bakom anmälningarna, och i högstadiet är det elever som ifrågasätter och hotar lärarna. Det är fullständigt oacceptabelt. Vi har också krävt att Barn- och elevombudet ska avvecklas i sin nuvarande form. Flera av de effekter vi ser i och med utvecklingen i klassrummen och på skolorna – på lärarnivå, på rektorsnivå och på kommun- eller huvudmannanivå – beror på en osäkerhet, en otydlighet eller en ovilja. Det kan också bero på en oro för att bli anmäld, som någon har varit inne på. Därför vill man inte ingripa mot stöket och ta tag i de här problemen. Det kan vi inte acceptera. Grundläggande om utbildningen, Lärare och elever och Över-gripande skolfrågor Vi kräver besked från Socialdemokraterna: Hur ser ni på skollagen när det gäller kränkningar och lärarnas befogenheter? Hur ser ni på Barn- och elevombudets roll? Vi menar att verksamheten fungerade i början men att den har slagit över till en situation där man enkom bedriver skadeståndsärenden som riskerar att signalera till lärarkåren att även den som ingriper inom lagens ram löper risk att straffas i den meningen att huvudmannen ska betala ett skadestånd. Problemet, herr talman, är inte bara de ärenden som formellt har gått vidare utan den effekt av utvecklingen som vi har sett i lärarkåren. Det är därför vi inte bara behöver mer resurser, statlig skola och ordningsbetyg i terminsbetygen utan även ordning och reda i klassrummet. Det spelar ingen roll att det finns ordningsregler i alla skolor om de inte följs och upprätthålls och om respekten för lärarna inte finns bland eleverna – och bland föräldrarna. 133 (V) replik: Jag borde egentligen gå hem och sova, men jag kunde inte låta bli att bemöta den näst intill krigsliknande retoriken från talarstolen. Den skulle definitivt inte leda till ett godkänt ordningsomdöme i skolan. Jag skulle vilja fråga varför han anser att en lärare i den svenska skolan ska behöva vänta med att prata om eventuella ordningsproblem till dess att en elevs betyg ska sättas. Faktum är nämligen att skollagen , i 10 kap. 12 och 13 §, möjliggör för lärare att ta upp dessa saker i utvecklingssamtal och ta fram ett åtgärdsprogram för eleverna i enlighet med skollagen och läroplanen. Jag undrar alltså: Varför ska läraren behöva vänta tills elevens betyg ska sättas, och föra in ett omdöme i det dokumentet, i stället för att som – i enlighet med befintlig lagstiftning – kunna göra det kontinuerligt? Jag ser inte riktigt logiken i detta. Är tanken att ni ska lägga fram ett förslag om att ta bort utvecklingssamtal och köra på ordningsomdömen, ? Eller är tanken bara att generellt lägga på lite mer administration, som inte kommer att leda till någon som helst förändring i den svenska skolan? Jag har även en annan fråga. När blev det de som motsätter sig ett nytt förslag som måste bevisa att det inte fungerar? Jag tänker så här: Lägger ni som riksdagsparti eller koalition fram ett förslag på bord är det er skyldighet att bevisa att det faktiskt kommer att leda till en förändring. Ge mig ett enda exempel på forskning som säger att detta kommer att leda till en förändring! 134 (L) replik: Jag vill upplysa från om att när de avvecklade den statliga skolan och genomförde kommunaliseringen i föregicks det inte av någon utredning, och det gjordes inte med hänsyn till lärarna. Grundläggande om utbildningen, Lärare och elever och Över-gripande skolfrågor Politiska partier kommer ibland med politiska förslag som de tror på. Detta är ett av våra förslag för att bemöta de ordningsproblem som finns, vilket flera ledmotskollegor har talat om, herr talman. avviker ju inom Europeiska unionen, även om vi inkluderar . Vi har låtit titta på detta, och majoriteten har någon form av ordningsbetyg eller ordningsomdöme. Det är som avviker. Detta krockar inte med att man har en vardagsdialog, utan det här ska vara mer formellt. Det kan vara i form av en siffra eller en bokstav i samband med terminsbetyget för att summera terminen, dels gentemot eleven, dels gentemot föräldrarna. Det är också viktigt med kommunikationen mellan skolan och hemmet, och detta är en väldigt viktig signal. Det räcker inte med vardagsdialogen. Elever säger i undersökningar att de gärna vill ha få men tydliga ordningsregler. De säger också att det är många som inte följer ordningsreglerna. Vi tror att detta är ytterligare ett sätt att uppmärksamma problemet. Anledningen till att vi ställer samma fråga till är att det inte räcker att bara säga nej. Ni står inför precis samma problem, men ni blundar för det. Hur vill ni lösa ordningsproblemen? Hur vill ni lösa problemet att det är arbetsmiljön som är den starkast bidragande faktorn till att lärare lämnar yrket och att fler elever störs av andra elever? Det är sex av tio, enligt Skolinspektionen. Det är inte fyra av tio, utan det är sex av tio. Det är mycket allvarligt, herr talman. 135 (V) replik: svarade egentligen inte på mina frågor, vilket jag inte heller hade förväntat mig. När det kommer till frågan om att vissa lärare upplever problem och att de väljer att lämna yrket skulle jag säga att det finns minst tio ytterligare orsaker till att det händer. Man kan inte välja ut ett enskilt område där man själv vill föra en populistisk retorik och säga att det enbart är det som har lett till att lärare har lämnat den svenska skolan. Det ska också sägas att det var väldigt många fler lärare som lämnade skolan , , och det var för att ni prioriterade skattesänkningar före att satsa på den svenska skolan. Låt oss ta ett exempel: En elev kommer med kniv till skolan och hotar läraren. Kommer den eleven att bry sig om att det står en siffra i betygsdokumentet i slutet av terminen? Om du, , tror att det är så skulle jag vilja be dig att en gång bara gå ut till en skola och ställa frågan till eleverna. Ställ den till vilken elev du vill på vilken skola du vill i hela landet. Du kommer att få svaret: ”Nej, det kommer inte att påverka.” Jag har själv träffat elever som har hamnat i problematik, som inte har fått en chans eller som inte har blivit sedda eftersom det inte har funnits tillräckligt mycket personal och som inte har haft föräldrar som haft möjlighet att finnas där för dem. Dessa elever kommer inte att påverkas på ett positivt sätt av att man lägger en siffra i deras betyg. De kommer inte att bry sig om det betyget. Det som detta kommer att leda till är att våra lärare, som är belastade med väldigt mycket administration sedan tid, kommer att få ännu mer administration på grund av . Grundläggande om utbildningen, Lärare och elever och Över-gripande skolfrågor Ni är skyldiga att svara lärarna: Hur tänker ni lösa problemet med administration? Om av lärarna upplever att det inte råder studiero i skolan men av alla ska drabbas av det är det ni som är skyldiga dem svaret. 136 (L) replik: Sex av tio elever upplever att det är oordning i klassrummet och att det är andra elever som stör deras rätt till undervisning. Det struntar i. Ni säger ingenting till dem. Skolan finns ju till för eleverna – inte för eller för Liberalerna. När det gäller den administrativa bördan, som granskade, visade det sig att huvuddelen är typer av dokument som inte efterfrågas av staten men som kommunerna lägger på. Dessutom är av den dokumentation som lärarna upprättar sådant som upprättas för att – som det heter, herr talman – ha ryggen fri. Det görs av rädsla för myndigheter som Skolinspektionen och andra skolmyndigheter. Det är detta som är huvudproblemet, inte att vi ansluter oss till några andra EU-länder eller till genom att införa ordningsbetyg, terminsbetyg eller omdöme. Det är inte det som är problemet, men detta vill inte ta till sig. Den elev som går in på en skola med en kniv ska inte gå i skolan – den eleven ska sitta i fängelse. Om personen är ska den vara föremål för . Det är möjligt att terminsbetyget inte säger någonting, men kommer det att säga någonting. Det är dessutom viktigt att samhället signalerar att det inte är acceptabelt att komma in och leva cowboy i en svensk skola eller att gå runt med kniv. Det är helt oacceptabelt. Är man straffmyndig ska man överlämnas till rättsväsendet, men skolan ska absolut markera när personer kommer in med kniv. Raljera inte, och skratta inte åt det här problemet! Just elever som går in på skolor med kniv är ett stort problem, vilket också syns i Skolinspektionens rapport. 137 (MP): Denna debatt rör tre betänkanden från utbildningsutskottet med yrkanden från allmänna motionstid . Betänkandena rör ett stort antal frågor, och hållning framgår av det som står i våra parti- och kommittémotioner. Betänkandenas slutsatser, som vi delar med undantag av en reservation i betänkande 8 som jag återkommer till, är resultatet av den regeringspolitik vi har förhandlat fram för att ta så många gröna steg i svensk politik som det är möjligt. I våra motioner framkommer ett antal gröna prioriteringar. Jag har inte möjlighet att gå igenom allihop djupare, men låt mig ändå nämna några av dem. För det första vill att skolan ska gå från en ojämlik sex‑ och samlevnadsundervisning till en likvärdig sex- och samtyckesundervisning. Vi har i regeringen gett ett uppdrag till att ta fram nya styrdokument för sex och samlevnad som bland annat tydligt lyfter fram frågor om heder och samtycke. Vi inväntar nu arbete. med , och Liberalerna har vi också drivit fram att alla lärarutbildningar ska ge kunskap om sex och samlevnad. Grundläggande om utbildningen, Lärare och elever och Över-gripande skolfrågor För det andra anser vi att fritidshemmen behöver stärkas. I regering har vi gett fritidshemmen en egen läroplan genom ett nytt kapitel i läroplanen. För att fritidspedagogiken verkligen ska kunna stärka alla elever i fritidshemmen måste grupperna minskas, och för detta krävs att mer behörig personal anställs. Även detta är något vi har drivit igenom i januariavtalet och som vi arbetar för. För det tredje, herr talman, vill att alla lärare ska få makt över sin egen utveckling. Ett professionsprogram ska inrättas och binda samman de olika lönesatsningar och fortbildningsmöjligheter som finns . Också detta är en del av januariavtalet. För det fjärde anser vi att skolans medarbetare måste ha verktyg och resurser nog att kunna arbeta med alla elever, oavsett förutsättningar eller funktionsvariation. I några särskilda motioner har vi lyft fram hur vi kan arbeta vidare för till exempel elever med neuropsykiatrisk funktionsnedsättning och för särbegåvade elever. För det femte vill vi att elevhälsan ska stärkas så att den är tillgänglig både för eleverna och för de lärare som möter en elev som behöver en annan typ av stöd än det som läraren själv kan ge. Vi arbetar nu fram en lagstiftning för att bestämma en miniminivå på elevhälsan för ökad likvärdighet. Ingen elev ska vara utan en bra elevhälsa. För det sjätte vill att skolans resurser ska komma eleverna till del. De skattepengar som du och jag ger till skolan ska inte kunna försvinna iväg till skatteparadis eller i vinstutdelning. Det finns tyvärr ingen majoritet i för att i lag uttryckligen begränsa friskolors möjlighet att göra vinst, men vi kommer att arbeta vidare både för det och för tydligt formulerade krav som stärker kvaliteten på alla skolor. Skolan är ingen marknad, och den ska inte heller behandlas som en marknad. För det sjunde ska staten ta ett ökat ansvar för skolans finansiering, i enlighet med förslag. Det kan innebära antingen lagstadgade miniminivåer på resurser till svensk grundskola för undervisning och elevhälsa eller ett rent sektorsbidrag från staten. Detta är viktigt, och det är bråttom. Vi ser att många kommuner nu tyvärr gör stora nedskärningar i skolan. Det vidgar klyftorna mellan skolor och mellan rikare och fattigare kommuner. Vi behöver en likvärdig skola. Oavsett var i landet du bor, vilken kommun du bor i och vilken skola du går i ska skolan leverera. Vi ska ha en stark skola. Efter de här inledande kommentarerna vill jag säga något mer om tre frågor. Den första frågan jag vill lyfta fram är vikten av läsning. Det finns ingen större motståndshandling i av enkla budskap, populism och vetenskapsförakt än att ta sig an en faktatext, kunna förstå den och bilda sig en egen uppfattning eller, för all del, läsa skönlitterärt, ta till sig en berättelse och se världen från en berättares perspektiv. Läsning är som kondition. Vi talar om ”läskondition”. Den behöver tränas fram, den behöver underhållas och den behöver komma igång . minskade läsningen i . Allt färre unga fick med sig kunskapen, flytet och färdigheten att läsa och att läsa med djup och förståelse. Det tycks vi ha vänt . Hårt arbete från lärare och föräldrar och insatser från samhället har lett till att vi nu ser förbättrade resultat i läsning, i synnerhet bland de yngre barnen. Men även äldre barn, ungdomar, läser mer och tränar upp sin läskondition. Men det finns fortfarande en stor ojämlikhet i läsningen. Därför måste vi göra mer. Grundläggande om utbildningen, Lärare och elever och Över-gripande skolfrågor Den läsa-skriva-räkna-garanti som drivit igenom för förskoleklass och lågstadiet börjar gälla som lag nu , och det är bra. Redan nu har skolorna pengar för att förverkliga garantin, men det behöver synas också i klassrummet. Det kommer att behövas fler speciallärare för att garantin ska fungera fullt ut. Det är också en del av januariavtalet att utbilda fler speciallärare och ge fler grundläggande specialpedagogiska verktyg till varje lärare så att stödet kan sättas in . Skolbiblioteken är också oerhört viktiga här. Det handlar om tillgång till bra böcker för läsning i skolan men också utanför skoltid. Ett skolbibliotek, bemannat med en utbildad bibliotekarie, kan spela en helt avgörande roll för att hitta de böcker som uppmuntrar till den frivilliga läsningen. Jag vill verkligen betona vikten av bibliotekarierna här. Det räcker inte med böcker. Det viktiga är kompetensen – den utbildade bibliotekarien. vill ha en plan för att alla skolor ska vara bemannade med bibliotekarier. Detta om läsning. Den andra av de tre frågor som jag särskilt vill ta upp handlar om digitalisering. Stora förändringar av samhället kommer med krav på nya kunskaper. Digitaliseringen är en sådan stor samhällsförändring. För att kunna vara fullt ut delaktig och förstå världen och hur den påverkar oss måste vi förstå hur den moderna tekniken fungerar, hur vi kan använda den och hur den kan påverka oss. Programmering, digital källkritik eller att läsa en digital gps-karta är sådant som skolan måste ge kunskaper om . Det finns ett par yrkanden i betänkande 10 om att ska ta fram en digitaliseringsstrategi för skolan, men en sådan strategi finns redan. Här behöver vi nog gå tillbaka i historien lite, för trots att behovet funnits länge tog alliansregeringen aldrig fram någon sådan strategi. Det är först med i regering som en nationell digitaliseringsstrategi för skolväsendet nu blir verklighet. Det presenterades ett sådant förslag under förra mandatperioden, och regeringen och SKL arbetar nu tillsammans för att förverkliga det. Ni kan läsa mer om digitaliseringsstrategin i betänkandet. Den utgår från att skolan ska kunna dra nytta av digitaliseringens möjligheter men också att man ska se de utmaningar digitaliseringen medför. Det är naturligtvis inte självklart att undervisning alltid blir bättre bara för att man använder digitala verktyg. kan det faktiskt vara precis tvärtom. Därför måste fokus, som det också uttrycks i digitaliseringsstrategin, vara på att lärare får kunskaper och mandat att hantera digitala verktyg – se när de kan bidra och ha kraft att välja bort när de inte kan bidra. Vidare måste skolan som helhet ha verktyg att hantera de svårigheter som de digitala verktygen för med sig, till exempel ta ansvar för mobbning som sker i de digitala plattformarna. En särskild utmaning, som syntes i många av de metoo-upprop som gjordes i skolans värld, är att pornografi på skolans datorer används i kränkningar av elever. Det är väldigt allvarligt. Men, och det här är viktigt, lagstiftningen ger alltså inget utrymme för att skolor inte ska ta ansvar för innehållet i de digitala verktyg som man tillhandahåller för eleverna. Skolan har ett arbetsmiljöansvar, och det gäller också de digitala miljöerna. Både arbetsmiljölagen och diskrimineringslagen kan användas. Skolorna behöver ha digitala miljöer som genom till exempel filterprogram eller liknande är fria från porr. Grundläggande om utbildningen, Lärare och elever och Över-gripande skolfrågor Min tredje punkt handlar om att de borgerliga partierna tillsammans med ställt sig bakom ett tillkännagivande om att skolor ska ha rätt att utfärda ordningsomdömen. Det här har varit upp tidigare i debatten, och jag håller helt med både och från Socialdemokraterna respektive om att obligatoriska ordningsomdömen är en riktigt dålig idé. Lärare behöver att arbeta med eleverna. Mer pappersarbete ger inte . Att tvinga lärare att sitta kanske i slutet av terminen och skriva lappar hem till alla elever om hur de har skött sig löser inga problem i klassrummet. De elever som har skött sig – det har vi hört tidigare i debatten – behöver förmodligen ingen sådan lapp, och de elever som utgör ordningsproblem bör man ta tag i direkt när det händer, där och då, inte vid terminens slut. Både lärare och rektorer har ju tydligt och närmast samstämmigt uttryckt att de inte vill ha ordningsomdömen. Tvärtom är det som de uttrycker behov av mer tid och färre administrativa arbetsuppgifter. Men om en skola självständigt ändå bestämmer sig för att man vill ge återkoppling till varje elev om hur ordningen varit kan man naturligtvis göra det . Det finns ingen lag eller någonting annat som förbjuder att ett sådant innehåll finns i till exempel den individuella utvecklingsplanen. Obligatoriska ordningsomdömen löser inga problem. I stället borde vi samlas kring att stoppa nedskärningar, fortsatt satsa på fler vuxna i skolan, på elevhälsan, lärarassistenter, speciallärare och andra resurser, samt stötta de skolor och de kommuner som behöver stöd. Vi behöver minska den administrativa arbetsbördan, satsa på lärarna och se till att de får tid för sin uppgift. Därför yrkar jag bifall till reservation 24 i betänkande UbU8 och i övrigt till utskottets förslag till beslut i de tre betänkandena. 138 (S): Jag älskar skolan! Jag har ägnat hela mitt snart 36-åriga liv åt skolan, först som elev, sedan som barnskötare, student, lärare, rektor och här som politiker. Det är inte en slump att jag tycker att skolan är värd hela livet. Vi har nämligen konstruerat en av samhällets viktigaste grundvalar i det skolsystem som vi steg för steg har byggt upp och gjort tillgängligt för alla, oberoende av faktorer som kön, klass, etnicitet och funktionsvariation. Låt mig förtydliga hur vi kan förstå utbildning och skola som samhällskomponent. Vi har konstruerat skolan till det allra bästa verktyg vi som samhälle har för att forma samhällets egen utveckling och framtid. Genom att bestämma att alla ska utbildas – både en rätt och en plikt – och hur innehållet, värdena och i någon mån metoderna i utbildningen ska se ut bestämmer vi också i den här kammaren vilka som ska vara samhällets minsta gemensamma nämnare, vilka samhällets kulturbärande normer ska vara och hur framtidens vuxna ska förhålla sig till varandra, till kunskaper och till omvärlden. Det förklarar också det otroligt stora intresse som finns för skolan och att de betänkanden som vi debatterar kan innehålla förslag från enskilda ledamöter om alltifrån hemkunskapsämnet och studievägledning till värdegrund, skolval och undervisningstid. Grundläggande om utbildningen, Lärare och elever och Över-gripande skolfrågor Skolans roll i skapandet av framtidens samhälle bekräftas också i någon mån av det faktum att skolframgång i princip är ett vaccin mot framtida social utslagning. Att lyckas i skolan är den enskilt starkaste skyddsfaktorn. Vi har i valt vägen att skapa ett skolsystem som bygger på demokrati, solidaritet, humanism och respekt för de mänskliga rättigheterna. Det bygger på vetenskaplighet och kunskap, på tron att varje individ har förmågor som hon kan växa med om hon får utvecklas till sin egen fulla potential och på idén om att alla barn ska ha en likvärdig utbildning. Den rättvisa som det innebär betyder inte att utbildningen ska vara likadan; i stället ska den ges utifrån de behov av stöd, ledning och stimulans som varenda enskild unge har. Vi har byggt skolan till en förutsättning för demokratin som vi känner den. Vi har byggt skolan till varje människas och därmed hela vårt samhälles viktigaste möjlighet att växa och utvecklas. pratar här om den förra fyraårsperioden som förlorade år för skolan. När jag står här är jag stolt över hur den socialdemokratiskt ledda regeringen satsat på skolan under den gångna mandatperioden och hur vi nu fortsätter att göra det.