prot · H60947 · 2019-02-05 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollen för justerades. § 2 Anmälan om nya riksdagsledamöter Följande berättelse hade kommit in från : Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamöter har från inkommit bevis om att dels (S) utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan (S) avsagt sig uppdraget, dels Per (SD) utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan (SD) avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för de nya ledamöterna och därvid funnit att de blivit utfärdade i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). § 3 Anmälan om ordförande i utskott Förste vice talmannen anmälde att (S) valts till ordförande i utbildningsutskottet . § 4 Anmälan om kompletteringsval Förste vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som suppleant i försvarsutskottet och i utbildningsutskottet under ledighet. Förste vice talmannen förklarade vald –till § 5 Meddelande om frågestund Förste vice talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 6 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2018/19:4 Interpellation 2018/19:4 Utvecklingen i av (C) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Interpellation 2018/19:5 Interpellation 2018/19:5 Konventionen om förbud mot kärnvapen av (L) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Interpellation 2018/19:10 Interpellation 2018/19:10 Solidaritet med av (L) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Interpellation 2018/19:21 Interpellation 2018/19:21 av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. § 7 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2018/19:3019–3023 till socialutskottet § 8 Ärende för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2018/19:FiU6 Redovisning av AP-fondernas verksamhet § 9 Svar på interpellation 2018/19:6 om moms på inhyrd personal 1 Finansminister (S): har frågat mig vilka åtgärder regeringen kommer att föreslå för att säkerställa att beslut inte snedvrider konkurrensen mellan offentligt och privat drivna aktörer i vården. Frågan har ställts mot bakgrund av ett ställningstagande från . Mervärdesskattelagens regler om undantag från skatteplikt för sjukvård bygger på och ska följa mervärdesskattedirektivet. har i en dom ansett att ett bemanningsföretags uthyrning av läkare är skattepliktig. Domstolen har tolkat mervärdesskattelagens regler mot bakgrund av . ställningstagande är en följd av domen. Det finns ett system med kompensation för mervärdesskatt till kommuner och landsting. Systemet ska motverka att privata aktörer gynnas eller missgynnas i förhållande till det allmänna. När ersätter privata aktörer för verksamhet inom hälso- och sjukvård får en schablonersättning. Ersättningen ska kompensera för den merkostnad som uppkommer när en privat utförare som saknar avdragsrätt för mervärdesskatt utför sjukvårdstjänster åt landstingen. Det finns således ett system för att motverka snedvridning av konkurrensen. Jag har därför inte nu för avsikt att föreslå några åtgärder, men regeringen kommer att följa utvecklingen i denna fråga. 2 (KD): Tack, finansminister , för svaret! Det var ett rakt svar, men det kanske inte är förvånande att jag säger att jag inte är särskilt nöjd med det. Jag skrev den här interpellationen för att lyfta fram det stora och onödiga krångel som drabbar delar av den svenska sjukvården. meddelade att moms ska betalas vid uthyrning av vårdpersonal – detta efter en dom i som nu tolkar på ett sätt som får stora konsekvenser för många aktörer. En grupp som drabbas är specialister som inte kan sysselsättas på heltid på ett ställe men som genom avtal med flera olika aktörer blir heltidssysselsatta. Mindre sjukhus på mindre orter i landet kan upprätthålla sin medicinska kompetens tack vare att läkarna arbetar som specialistkonsulter. Därför hotar beslut kvaliteten på vården, åtminstone i delar av vårt land. Ett minskat utbud av vård och omsorg leder till ännu längre köer och till risker för patienterna. Dessutom blir det svårare att behålla och rekrytera personal i när vi redan har stora problem med kompetensförsörjningen. De aktörer som berörs har via sina organisationer fört fram synpunkter till . Bland annat bad de om en lång omställningstid för att försöka hantera problematiken. verkar ju inte ha lyssnat jättemycket på det som Vårdföretagarna förde fram, men de medgav åtminstone en viss omställningstid, fram till , vilket tyder på att de åtminstone förstår att det här får stora konsekvenser. I detta nu förbereder sig många av de berörda aktörerna, stora som små, för de nya reglerna. Blanketter behöver fyllas i och avtal förhandlas om. Tid som borde ha gått till kärnverksamheten, vården, måste i stället läggas på att hantera det krångel som uppstått. Jag vill gärna veta vad regeringen tänker om detta. Anser regeringen att beslut bidrar till en bättre vård i hela landet? Sedan noterar jag, fru talman, att även om regeringen inte ser den problematik som uppstår i konkurrenssituationen, och därför inte kommer att göra någonting, kommer regeringen ändå att följa utvecklingen. Det tyder på att regeringen anser att det finns någonting att följa, att det kan finnas en problematik här. Då undrar jag: Vad är det i utvecklingen som behöver följas, och vad krävs för att regeringen ska agera? 3 Finansminister (S): Problemet med att få tag på fast anställd personal är mycket stort i många landsting runtom i hela landet, inte minst i vår glesbygd. Där utför hyrläkare visserligen ett gott arbete utifrån de förutsättningar man har som inhyrd läkare, men man har ändå inte samma möjlighet att leverera hög kvalitet på sjukvården som fast anställd personal har. Här finns ett väldigt stort problem med just konkurrenssnedvridning, som har tagit upp. Tyvärr är konkurrenssnedvridningen till fast anställda läkares nackdel. Det är nämligen så att med de skatteregler vi har , 3:12-reglerna, kan en läkare som arbetar som hyrd läkare från sitt eget bolag ha 100 000 i lägre skatt än en fast anställd på en landstingsdriven eller privat driven sjukvårdsinrättning. Här finns en stor konkurrenssnedvridning som vi verkligen borde göra något åt. Vi socialdemokrater, tillsammans med och , föreslog under förra mandatperioden att man skulle göra något åt denna stora konkurrenssnedvridning som är till nackdel för fast anställda läkare. Men det stoppade tyvärr tillsammans med andra partier från att kunna genomföras. Det här är ett stort problem som vi verkligen borde försöka göra något åt, så att det inte är en sådan konkurrenssnedvridning till fast anställdas nackdel i förhållande till hyrda läkare. Jag hoppas att intresse för den här frågan också gör att han vill göra något åt det här problemet, som är det stora problemet för sjukvården runtom i landet, utöver att den behöver mer resurser. Den här regeringen har ju stora planer på att öka resurserna till sjukvården. Privat driven vård och offentligt driven vård får ersättning för momsen på olika sätt. Offentligt drivna sjukhus får ersättning för de faktiska kostnaderna för momsen, medan privat drivna sjukvårdsinrättningar som har inhyrd personal får en schablonersättning. Offentligt driven vård kommer inte att drabbas ekonomiskt av detta. Däremot kan privata vårdinrättningar som har inhyrd personal komma att påverkas. De får en schablonersättning. En utredning har tittat på nivån på schablonersättningen och kommit fram till att den är för hög i förhållande till de verkliga kostnaderna. Det finns alltså även här en konkurrenssnedvridning som gör att det blir relativt sett mer lönsamt att ha inhyrd personal i privata vårdinrättningar än att ha dem fast anställda i offentligt driven vård. Denna snedvridning blir mindre med det här förslaget. säger att detta handlar om onödigt krångel, men låt mig påpeka att det är EU-lagstiftningen som tolkats i domen. har alltså tolkat den lagstiftning som styrs från EU och som vi som nation har att förhålla oss till. Sedan är det som tolkar domen. Regeringen följer givetvis utvecklingen, men det är EU-lagstiftningen som gör att har kommit med sitt nya ställningstagande. 4 (KD): Jag tackar finansministern för svaret. Det fanns flera olika spår. Att det behövs ökade resurser till vården är vi helt eniga om. I och gemensamma budgetreservation, som gick igenom här , ökades resurserna till vården kraftigt. Det är också riktigt att skatten på arbete behöver bli lägre för att minska skillnaderna i beskattning beroende på hur man arbetar. Jag noterade dock att undvek frågan om hur hon anser att beslut, som mycket riktigt är en tolkning av en dom, påverkar den svenska sjukvården. Jag hörde inte heller riktigt vad det är som kommer att föranleda regeringen att agera. I sitt andra inlägg uppehöll sig mycket vid konkurrensen mellan olika typer av vårdgivare beroende på om vården är offentligt eller privat driven. Just konkurrensneutraliteten är en viktig del i den överenskommelse som S gjort med C, L och MP. I punkt 61 i överenskommelsen står det att konkurrensneutralitet ska råda mellan offentliga och fristående vårdgivare såväl vad gäller ekonomiska villkor och en fungerande tillståndsgivning som kvalitetskrav. uppehåller vi oss vid de ekonomiska villkoren eftersom det är där momsfrågan ingår. Finansministern vill gärna framhålla schablonersättningen, som hon menar är ett system som motverkar snedvridning av konkurrens. Det är riktigt att det finns en schablonersättning, men det är ett trubbigt verktyg som inte speglar de verkliga kostnaderna för den enskilda aktören. Det finns inte heller några garantier för att en privat aktör får del av denna schablon. Faktum är att ersättningen skiljer sig kraftigt åt mellan olika regioner. Till exempel har dubbelt så stor kompensation som . Detta ska jämföras med den regiondrivna verksamheten, som får ersättning krona för krona. Jag håller alltså inte med finansministern i beskrivningen att vi har ett system som motverkar snedvridning av konkurrensen. Jag menar att intentionerna i punkt 61 inte är uppfyllda. Men på finansministerns svar låter det som att regeringen anser att intentionerna är uppfyllda, åtminstone vad gäller ekonomiska villkor. Låt mig därför fråga finansministern: det en riktig tolkning av finansministerns svar? Anser regeringen att det råder konkurrensneutralitet mellan offentliga och fristående vårdgivare vad gäller ekonomiska villkor? 5 Finansminister (S): Nej, det råder inte konkurrensneutralitet. Det finns många olika sätt att titta på konkurrensneutralitet, men jag har pekat på två. För det första har en utredning kommit fram till att schablonersättningen är för hög. Det är alltså en konkurrenssnedvridning till privata aktörers fördel. För det andra kan inhyrda läkare ha en skatt som är 100 000 lägre om de är inhyrda från eget bolag jämfört med om de är fast anställda. Även här råder alltså en konkurrenssnedvridning till den privata vårdens fördel. 6 (KD): Det var åter ett tydligt och rakt svar, även om jag inte är nöjd med det. Jag ser gärna sänkt skatt på arbete, något jag tror är mycket viktigt. Jag avslutar med att konstatera att det finns frågor som är obesvarade. Låt mig också ställa en fråga om kompetensförsörjningen, något som är mycket viktigt. Jag nämnde det som hastigast i mitt första anförande. Många av dem som berörs av detta har kommit upp men besitter en stor kompetens och fortsätter gärna att arbeta. De vill kanske gå ned lite i arbetstid och bistår hellre med sina tjänster som konsulter än som anställda eftersom de då kan påverka sin arbetstid på ett helt annat sätt. blir det väsentligt krångligare för denna grupp att arbeta, och vi riskerar att många kompetenta personer lägger av. Ser regeringen denna risk, och hur kommer man att agera om det händer? 7 Finansminister (S): Den utredning som tittade på schablonersättningen kom fram till att det skulle bli alltför krångligt att i stället för en schablonersättning ha ersättning för faktiska kostnader på det sätt som vi har för den landstingsdrivna vården. Här var det alltså ett enkelhetsargument som låg till grund för att man skulle fortsätta med schablon i stället för att ha det på ett annat sätt. Samma utredning kom också fram till att schablonen var något hög. Som tog upp hanterar olika landsting detta på olika sätt, och det gäller inte bara schabloner utan på vilka villkor man upphandlar denna typ av vård, vilket också styrs av de upphandlingsregler som finns. Olika landsting hanterar alltså detta olika, och har givetvis alla möjligheter i världen att påverka sina kristdemokratiska kollegor i landstingen att driva frågan i den riktning önskar. Allt detta pekar på det faktum att vi har ett alltför stort problem med inhyrd personal. borde verkligen ta krafttag för att försöka att komma till rätta med detta problem. Även om den inhyrda personalen gör sitt allra bästa har den ingen chans att ge lika god omsorg och vård som fast anställda läkare som har kontinuerlig kontakt med patienterna. Är det något som denna kammare borde enas om är det att ta krafttag mot den inhyrda personalen. Ett stort problem för att komma till rätta med detta är det faktum att det är mer skattemässigt gynnsamt att vara inhyrd från eget företag än att vara fast anställd. Att kompensera detta med lägre skatt på inkomster skulle gräva ganska stora hål i statskassan, och vi socialdemokrater brukar försöka att ha ordning och reda i statskassan när vi har ansvaret för statens finanser – till skillnad från vissa andra regeringskonstellationer. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2018/19:20 om gåvoavdraget 8 Finansminister (S): har frågat mig om jag avser att införa skattereduktionen för gåvor i enlighet med tillkännagivande. beslutade att tillkännage att regeringen ska återkomma med förslag om att återinföra skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet i enlighet med det förslag som presenterades i budgetpropositionen 2012, dock utan ansöknings- och årsavgifter för gåvomottagare. Reglerna ska enligt tillkännagivandet träda i kraft . remitterade promemorian Återinförd skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet. I promemorian föreslås att skattereduktionen återinförs i enlighet med tillkännagivandet. Remisstiden löper ut , och efter det följer sedvanlig beredning. 9 (KD): Jag tackar finansministern för svaret. När avdragsgilla gåvor infördes var det en efterlängtad reform. Det hade diskuterats i riksdag . Jag har inte suttit i men , och jag är en av dem som har kämpat för detta eftersom jag tycker att det är jätteviktigt. När det infördes blev 73 organisationer som var verksamma inom forskning och hjälpverksamhet godkända som gåvomottagare. Givandet ökade med 600 miljoner. Också det månatliga givandet till organisationerna ökade, med i genomsnitt . När avdraget infördes var vi faktiskt det sista landet i EU att göra detta. I övriga finns det både för enskilda och för företag. Tyvärr avskaffades avdragsgilla gåvor . Vi i och skrev en gemensam budgetreservation där vi lyfte fram det civila samhället och den samhällsnytta som de ideella organisationerna gör och påvisade att skatteavdraget hade god effekt. Givandet till välgörande ändamål ökade. Det kom omfattande protester från ideella organisationer när avdraget skulle tas bort, men likväl valde man att ta bort det. röstades dock ett återinförande igenom. Jag tycker att svaret är positivt och tackar för det, men jag skulle vilja ställa en fråga. Vi vet att detta har gått ut på remiss, som löper ut eller , rättare sagt. Denna fråga engagerar tusentals människor och många ideella organisationer. Betyder detta att det går enligt plan och att regeringen har för avsikt att genomföra det här, så att det får gälla från ? Jag vill bara dubbelkolla och höra från finansministerns egen mun vad detta betyder. Jag lät titta på vad det här har betytt för organisationerna. Det visade sig att exempelvis Plan och hade fått ca i nya intäkter genom gåvoskatteavdraget. Cancerfonden sa att detta är en viktig fråga för att vi ska ha en stark ideell sektor i . sa att privatpersoner och företag som ger av sin egna medel för att bidra till en bättre värld är något som ska uppmuntras. Röda Korset sa i sitt svar till på min fråga att det är mycket angeläget att avdragsrätten får behållas då den ger en mycket positiv effekt både på gåvobeloppen och på hur många som väljer att skänka pengar och att intäkterna är avgörande för finansieringen av deras verksamhet. Sammanfattningsvis: Betyder det svar som finansministern gav att det går enligt plan och att allt tyder på att detta kommer att genomföras ? 10 Finansminister (S): Innan det finns en överenskommelse om något annat arbetar vi naturligtvis i enlighet med tillkännagivande. Men det måste till en vanlig beredningsprocess, och vi får se vad remissinstanserna kommer med för synpunkter på förslaget. De uppgifter jag har, som inte är per organisation, är att givandet har fortsatt att öka även efter att avdraget togs bort. Det är möjligt att har andra siffror för enskilda organisationer som på något sätt drabbades av minskat givande efter att avdraget togs bort 2016, men generellt sett fortsatte givandet att öka , efter avskaffandet. 11 (KD): Tack för svaret! Avdragsrätten bidrar till att fler ger mer. Det finns flera exempel på organisationer i som ökar sin insamling tack vare avdragsrätten. I andra länder ser vi att skatteincitament ökar viljan att skänka pengar, föga förvånade. Det som vi är med och subventionerar är att gåvomottagarna, det vill säga organisationerna, får in mer pengar och kan genomföra mer verksamhet som bidrar till ett bättre samhälle, både i och i världen. Om vi tittar på omvärlden ser vi att branschorganisationen , , är med i en organisation som heter Efa som gjorde en genomgång av samtliga länder i EU, vilken blev färdig . Bland dessa länder – , , , , , , , , , , , , , och så vidare – är det tydligt att mäler sig ut. I alla länderna, utom , finns avdragsgilla gåvor, också för företag. Det som man slås av, fru talman, är att vi också mäler oss ut när det gäller de låga nivåer vi har haft. I övriga – de länder som jag räknade upp – ligger genomsnittet för vad en enskild person får ge avdragsgillt på mellan av inkomsten. I höjdes beloppet från motsvarande till 2015, och har det höjts till . Socialdemokratiska regeringar har inte ändrat på detta. När Socialdemokraterna i hade makten ökade man möjligheten att ge gåvor avdragsgillt. Min förhoppning är att vi kan komma till ett läge där detta inte är partiskiljande utan något självklart – att vi ska ha lika bra villkor i detta land för gåvor till ideell verksamhet som övriga . Det finns många behov som inte blir mötta. Det är jättebra med alla anställda som vi har i kommuner, staten och så vidare, men den ideella sektorn betyder mycket. När man ger till något blir man engagerad och undrar hur det går. Vi har sett att organisationerna får fler som hjälper till i verksamheten. Jag tror att detta med hur vi kan stödja ideell verksamhet är viktigt. Därför gläder det mig att höra att finansministern är inne på att det här ska genomföras i enlighet med den beställning som är gjord från . Sedan kommer nästa steg, vilket hörs på min argumentation. Jag ser inte detta som en slutstation. Det fanns en avdragsrätt i under alliansåren då man kunde ge , varav 1 500 avdragsgillt. Men vi behöver göra som andra länder och öka nivåerna. I exempelvis är i princip alla gåvor till ideell verksamhet avdragsgilla. 12 Finansminister (S): Den ideella sektorn fyller en väldigt viktig funktion i vårt samhälle. Det är viktigt att vi har en generell välfärd och att vi via skola, sjukvård och omsorg och våra kommuner och landsting stöttar alla invånare. Därutöver fyller den ideella sektorn en viktig funktion inom många områden för att stötta enskilda individer men också för att bedriva forskning och annat. Sektorn drivs av många ideella krafter och också av enskilda individer som ger bidrag till organisationer. Där har svenskarna blivit alltmer givmilda. Vi ser att man skänker mer och mer pengar till de ideella organisationerna. Jag har kunnat notera att det har ökat efter att avdraget infördes, men det har också ökat efter det att avdraget avskaffades. Det är härligt att vi, svenska folket, tycks givmilda både med och utan ett skatteavdrag. När det gäller att vi ska lägga skattepengar också på våra ideella organisationer finns det ingen politisk skiljelinje, utan den politiska skiljelinjen mellan och Socialdemokraterna handlar om hur man ska bestämma vart de offentliga medlen till ideella organisationer ska gå. Är detta något som ska bestämmas av de folkvalda här i kammare, eller ska det bestämmas av enskilda individer som har så höga inkomster att de kan skänka till en ideell organisation? Vem ska fatta beslut om var vi ska lägga våra offentliga medel? Är det enskilda rika personer, eller är det våra folkvalda i parlamentet? Där går den ideologiska skiljelinjen. Däremot är vi eniga om att vi ska stötta våra ideella organisationer och om att de gör ett viktigt arbete, och det är fantastiskt att det finns ett stöd i kammaren för det. Med detta sagt har jag också noterat att vi socialdemokrater inte har egen majoritet i kammaren, utan vi får naturligtvis kompromissa. Att vi inte har någon annan överenskommelse än att detta ska införas gör att jag därför också har lämnat denna remiss. 13 (KD): Detta är fråga om bred folkfilantropi. Det har visat sig att det är tiotusentals människor som har nyttjat detta, vilket har gjort att dessa organisationer – , Röda Korset, Cancerfonden, här i staden och runt om i landet – har fått mer medel. Därför kan dessa organisationer hjälpa fler utan att det blir en massa administration. Ett av förslagen i M–KD-budgeten var att avgiften för att komma in i systemet på och en årlig avgift på skulle tas bort. Det kommer att göra att ännu fler, även mindre, organisationer kommer att kunna vara med i detta. Det är så viktigt att dessa saker kompletterar varandra. Vi har inte motsatt oss pengar som kommer från stat eller kommun. Men det är också så viktigt att makten ges till den enskilda människan. Oavsett om man ger 200 eller till exempelvis Cancerfonden eller är man med och ger och hjälper till. Detta ska uppmuntras. Det är så viktigt. Därför är det min förhoppning att vi ska få det som i andra länder, som i och i där detta är partipolitik. Detta är en självklarhet. Oavsett partifärg är man med och ser till att de ideella organisationerna får bra villkor, och man hjälper till så att de kan hjälpa fler. Det är min förhoppning att vi ska komma dit i detta land också. 14 Finansminister (S): säger att dessa organisationer i och med denna reform har fått mer medel. Men det är lite svårt att leda detta i bevis, eftersom givmildheten ökade även efter att detta skatteavdrag avskaffades. Det verkar alltså inte vara helt uppenbart om man tittar på fakta att det är på detta sätt. Däremot är det fantastiskt att det är många svenskar som är givmilda och vill dela med sig – de som har möjlighet – till våra ideella organisationer. Utöver att människor skänker pengar är det väldigt många som gör viktiga ideella insatser i dessa organisationer. Det gör att blir ett bättre samhälle. Där kan vi också vara eniga. Det är också bra att ger sitt stöd till de ytterligare resurser som den tidigare regeringen just såg till att den ideella sektorn skulle få för att den är en viktig del av vårt livskraftiga civilsamhälle. Skiljelinjen går i stället någon annanstans. När vi har offentliga medel som ska gå till ideella organisationer, vem är det då som ska bestämma hur dessa pengar ska fördelas? talar om makt till den enskilda människan. Ett sådant avdrag innebär att det är den som skänker som bestämmer vart de offentliga medlen ska gå. Där tycker att de personer som har råd att skänka – dessa enskilda individer – ska bestämma hur vi ska använda våra gemensamma skattemedel.