prot · H60974 · 2019-04-05 00:00:00 — Jag kan nämna ett exempel: Att handleda VFU-studenter är typiskt en sådan sak som kräver lite mer erfarenhet än vad en alldeles nyutexaminerad lärare har och som också kräver en viss kompetensutveckling. Jag vill också peka på den möjlighet som alldeles för många huvudmän inte tar på tillräckligt stort allvar. Det handlar om den period av mentorskap som en nyutexaminerad lärare faktiskt har rätt till i början av sin yrkesutövning. Med det konstaterar jag att en mycket stor del av ansvaret för dessa frågor ligger på våra huvudmän. Jag har dock för avsikt att så mycket som möjligt stärka möjligheterna för huvudmännen att göra sitt jobb på ett bra sätt. 79 (M): Det gläder mig att talar om kompetensutveckling. Jag tror dock inte att vi ska glömma att detta behöver ske utifrån lokala behov. Behovet behöver komma från gräsrotsnivå. Jag tror att vi ska akta oss för att spetsa till det för mycket från politiskt håll. Det behövs däremot ökade statliga satsningar, men vi kan inte ha för mycket statsbidrag som är riktat till skolorna. Kommunerna står inför gemensamma utmaningar, men de har även väldigt olika sådana. Kommunpolitiker står handfallna på många ställen. Resurser räcker inte till. Lärarbristen har här varit det största problemet. Det har bidragit till en löneglidning som vi ser på många håll i landet. Lönerna har där ökat väldigt fort. Det gör att det är brist på resurser i många kommuner. Att lärarlönerna ökar är positivt på väldigt många sätt, men det bidrar också till nya problem. Kommuner i olika delar av landet har olika förutsättningar. Jag är oroad över att likvärdigheten inte upprätthålls i svensk skola. Utvecklingen pekar nu på att elever inte kommer att få samma förutsättningar oberoende av var i landet de bor. Lärarbristen botas inte med fler platser på lärarutbildningen, utan vi behöver höja kvaliteten på lärarutbildningen och se till att läraryrket blir attraktivt igen. Framför allt behöver fortsätta att se över lärarnas tidsanvändning och lämna förslag på hur mer tid kan frigöras till planering, till kvalitetssäkring och för undervisning. För att lösa kompetensförsörjningsproblemet måste lärare få vara lärare. Det verkar vi vara ganska överens om. Man måste undervisa och tillbringa med faktiska elever. 80 Utbildningsminister (S): tar i sitt avslutande inlägg upp bristen på resurser, och det här är en fråga som oroar mig. Vi ser i många kommuner en situation där resurserna är knappa som elevgrupperna ökar. Då är det väldigt bra att regeringen har ett alldeles nytt statsbidrag med stöd i januariavtalet som stärker likvärdigheten och där pengarna går dit där de behövs allra mest. tar också upp likvärdigheten. Jag vill här passa på att uppmana att vara lika självkritisk och prövande som jag har försökt att vara i mina inlägg här. Vi socialdemokrater, om jag får ta en socialdemokratisk position fastän jag företräder regeringen, har omprövat vår skolpolitik och varit självkritiska. Jag efterlyser samma självkritik från sida. Det är dags att se sanningen i vitögat och inse att den starka marknadsstyrning som den svenska skolan har kommit att lyda under inte har varit bra för likvärdigheten. Det är inte en tankesmedja på vänsterkanten som säger detta utan , vår stora internationella ekonomiska organisation. Med det sagt och om vi lägger den oenigheten, som är en tydlig oenighet mellan oss två, bakom oss kan jag konstatera att vi tycks vara överens om mycket. Från min utgångspunkt är det så att ett attraktivt läraryrke förutsätter en god arbetsmiljö för lärarna. En god arbetsmiljö för lärarna är också en god och trygg studiemiljö för eleverna. Trygghet, studiero, lärarnas arbetsmiljö och läraryrkets attraktivitet är oupplösligt förbundet med elevernas kunskapsresultat. För alla som vill ha en jämlik kunskapsskola är läraryrkets attraktivitet därför helt avgörande. Tack för debatten! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2018/19:158 om hotfulla situationer i skolan 81 Utbildningsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag som minister avser att vidta för att säkra elevers rätt till trygghet och studiero i skolan. Jag vill börja med att understryka vikten av att alla flickor och pojkar, liksom all personal, är trygga i skolan. Kränkningar, hot och våld mot barn, elever eller personal får aldrig accepteras. En trygg arbetsmiljö är, som också framhåller, en förutsättning för barns och elevers lärande och utveckling. En trygg arbetsmiljö främjar också attraktionskraften i läraryrket. Utbildningen i skolan ska enligt skollagen utformas så att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. Skolans arbete för att uppnå trygghet och studiero innehåller såväl disciplinära åtgärder som pedagogiskt ledarskap och åtgärder för att motverka kränkande behandling. Som med mycket annat i skolan behövs både tydliga bestämmelser och ett systematiskt utvecklingsarbete för att nå de resultat vi eftersträvar. träder ändringar i läroplanerna för bland annat grund- och gymnasieskolan i kraft, som tydliggör rektorns särskilda ansvar för trygghet och studiero. Även elevernas ansvar för att visa respekt för skolans personal och andra elever markeras med dessa läroplansändringar. Jag har svarat på flera liknande frågor om trygghet och studiero i skolan. Det gläder mig att vi är många som engagerar oss i dessa frågor. Mina besked är även fortsatt entydiga: I enlighet med januariavtalet ska Socialdemokraterna, de gröna gemensamt ta fram en nationell plan för studiero och trygghet i skolan. I det arbetet ingår att se över de möjligheter som finns för disciplinära åtgärder samt hur vi kan säkerställa ett fungerande regelverk för ett bra arbete med trygghet och studiero i skolan. Elever som hotat eller utsatt andra för våld bör lättare kunna stängas av eller omplaceras. Skollagens disciplinära åtgärder ska kunna användas av lärare och rektor. Lärare ska känna att de har hela samhällets stöd med att upprätthålla en trygg skolmiljö. Då behöver såväl rektor och huvudman som politiken ge lärarna det stödet. 82 (M): Tack, , för svaret! Samma ämne har debatterats här i kammaren, och även ett antal interpellationer har besvarats tidigare. Jag vill ändå lyfta fram mitt perspektiv på ämnet. I medierna rapporteras kontinuerligt om ökat hot och våld i skolan som brist på studiero är ett ihållande problem. Lärare tvingas lägga alltmer tid på att upprätthålla ordning i klassrummen, och följden blir mindre fokus på undervisning. Detta sker som lärarbristen blir allt tydligare, något som vi har talat om . Vi har alltså färre behöriga lärare som lägger mindre tid på undervisning, vilket kommer att få stora konsekvenser för kvaliteten på utbildningen i svensk skola och i slutändan elevers resultat. Antalet anmälningar om hot och våld till har dubblerats på bara . Skolor tvingas skicka hem sina elever när man inte kan garantera tryggheten för dem och lärarna. Ett senare exempel på detta är i , som fick skicka hem alla elever i en hel årskurs efter vad skolans rektor kallade en hotsituation. är långt ifrån den enda skolan. hade vi på min egen arbetsplats i en skola ett flertal incidenter som gjorde att skolan fick stängas helt och hållet för över 1 000 elever eftersom man inte kunde garantera deras trygghet. Det var brand och raketer som sköts i korridorer, och det var hot och våld. Det var en mycket speciell känsla. Tänk er att förklara för de elever som är där av god vilja för att de vill lära sig och för att de bryr sig att de inte kan vara kvar i skolan av trygghetsskäl! Det är sorgligt att ta det samtalet. Ingen har rätt att ta ifrån en annan elev dennes rätt till utbildning. Att elever på grund av otrygghet inte kan vistas i skolan är alarmerande. Tyvärr händer detta även i klassrummen, där man inte kan upprätthålla tillräcklig studiero. ändrar i läroplanerna. Man inför en skrivning om elevernas ansvar att visa respekt för skolans personal och andra elever. vittnar lärare om att de avstår från att agera i hotfulla situationer eftersom man inte känner att man har stöd i en tydlig lagstiftning. Det är frustrerande att som lärare inte känna stöd i att kunna upprätthålla studiero i sitt eget klassrum. Tror verkligen att en ny skrivning i läroplanen kan skapa trygghet för våra lärare och elever när de inte upplever sig ha stöd av samhället och lagen? 83 Utbildningsminister (S): Nej, en enstaka skrivning i en läroplan räcker förstås inte. Men om den skrivningen tillsammans med många andra insatser kan leda till att vi om och om igen upprepar för oss själva så att det sätter sig att det är läraren som bestämmer i klassrummet, att elever ska visa respekt för och hänsyn till sina kamrater och sina lärare och att elever har ett medansvar för sitt eget lärande och ett ansvar att bidra till en god studiemiljö på skolan, då tror jag att det har effekt. Vad har vi annars våra läroplaner till annat än att tala om vad som är syftet med skolan? Jag vill också påminna om att en viktig förutsättning för elevers lärande faktiskt är att eleverna är medansvariga. Jag är orolig över den syn på kunskap som då och då breder ut sig. Man kan ana ett kundperspektiv. Elever tycker att de har rätt att få ett visst betyg. Elever har aldrig rätt att få ett visst betyg. Elever har rätt att få så mycket stöd i skolan att de lär sig så mycket som det bara går. Den elev som verkligen anstränger sig ska känna att den eleven också får det stödet. Men en skola där elever och ibland också föräldrar ställer tydliga och hårda krav på lärare, behandlar lärare som leverantörer av betyg snarare än tydliga ledare i det viktiga lärandet, är på fel väg. Jag hoppas att den ändring i läroplanen som vi har vidtagit, som gjordes efter förslag från , och med starkt stöd i internationell forskning om betydelsen av elevers engagemang för att elever ska lära sig mycket, ska leda till att vi ser vår skola som en gemensam bildningsinstitution och aldrig blandar ihop den med en tjänst på marknaden – vilken som. Jag vill också betona vad jag tog upp redan i mitt svar, nämligen att hot och våld i skolan aldrig är acceptabelt. Nolltolerans ska råda mot hot och våld i skolan. Den elev som hotar eller är våldsam mot sina kamrater eller läraren, och som inte får ta konsekvenserna, får tyvärr signalen att det är något som samhället accepterar. Eleverna ska ut i samhället efter skolan. I samhället i övrigt är hot och våld inte accepterat. Det ska naturligtvis inte vara accepterat i skolan heller. Naturligtvis ska elever som använder sig av hot och våld i skolan få veta att man inte gör så, inte i samhället och inte i skolan. Vi är överens om inriktningen. Jag blir ibland lite fundersam över debatten om hot och våld i skolan. Vad vill vi att våra lärare ska känna? Vill vi att lärarna och rektorerna ska känna att det här är ett område där samhället sluter upp, där våra politiker med en mun säger att de ska hjälpa dem? Lärarna och rektorerna ska få de verktyg de behöver. Eller vill vi att frågan om hot och våld ska vara en arena för politiska strider och ordväxlingar? Jag vill det första. Arbetet är viktigt, och vi borde se till att tillsammans hjälpa våra lärare och rektorer så mycket det bara går att upprätthålla tryggheten och studieron – för elevernas skull. 84 (M): Elever har rätt att känna sig trygga i skolan. Det gäller personalen likaså. lyfter upp känna kontra att göra. Jag tror inte att åtgärder med tillägg i läroplanen och att upprepa vem som bestämmer i klassrummet räcker. Det behövs bättre åtgärder än så. Detta når inte hela vägen ut i klassrummen. Jag är ledsen, men jag är där i klassrummen, och dessa ord räcker inte. Lärare står handfallna. Jag träffar många lärare på min egen arbetsplats och i andra kommuner, som riksdagspolitiker och som kommunpolitiker. Det råder en anmälningsrädsla i svensk skola . Vi behöver prata om dessa frågor, men vi måste och vidta åtgärder och göra saker. Det går för långsamt, och vi måste reagera . Ett exempel som har tagits upp i medierna är som lyfte ut en stökig elev ur klassrummet. Hon anmäldes och frikändes, men ändå blev hon av med jobbet. Jag har upplevt hot och våld. Det har varit fysiskt våld, sparkar, bord och stolar har flugit, och jag har fått höra mindre trevliga ord. Det är sorgligt. De flesta eleverna vill vara i skolan, och de sköter sig. Men det är de eleverna som vill vara i skolan och sköter sig som är förlorarna när trygghet och studiero inte kan upprätthållas i skolkorridorer och i klassrum. Hot och våld ska aldrig accepteras. Där är vi överens, . Hot och våld ska anmälas och bekämpas med kraft. Vad som däremot oroar mig är att vi ändå accepterar alltför mycket. Vanan att bli kallad för fula ord, mellan elever samt mellan elever och lärare, gör att vi höjer smärttröskeln. Låt mig förklara vad jag menar. Första gången du möts av ett kränkande ord reagerar du, men tionde gången reagerar du inte på samma sätt. Var lägger vi den gränsen i samhället? Det gäller inte bara vad som sägs i skolan, utan det gäller hela samtalsklimatet i samhället. Att kallas för otrevliga ord, att bli hotad eller att vara rädd för att bli utsatt har gått för långt. Det har eskalerat i svensk skola. Inga lärare ska behöva känna sig hotade när de ägnar sig åt myndighetsutövning. Det är skrämmande att lärare hotas när de ägnar sig åt myndighetsutövning. Det påverkar ju rättssäkerheten i hela vårt samhälle. Det behöver ske en hård skärpning av skollagen, som förtydligar vilka befogenheter lärare har. Lärare upplever att de har skyldigheter men saknar rättigheter eftersom lagen är alldeles för otydlig. lyfte fram i en tidigare debatt att hon är beredd att se över skollagen. När är du beredd att se över skollagen och göra dessa ändringar, ? 85 Utbildningsminister (S): Jag vill börja med att uttrycka min djupaste respekt för och alla andra lärare som får utstå hot, glåpord och ibland till och med fysisk misshandel i skolan. Jag vill verkligen uttrycka mitt stöd för de lärare, rektorer och elever som på olika sätt ser till att den typen av beteende får konsekvenser. Jag hoppas, precis som , att beteendet inte ska accepteras, att vi inte ska vänja oss vid det beteendet. Jag kan försäkra att de elever som får signalen att det beteendet på något sätt är okej också blir förlorare. Det är ett beteende som inte accepteras i det övriga samhället. Då ska det än mindre accepteras i skolan. Jag vill också välkomna vad säger om vikten av ett gott samtalsklimat och vikten av att vi politiker inte bara föregår med gott exempel på andra områden utan att vi också tänker på de uttryckssätt vi använder oss av i debatten. Den ton vi använder i sociala medier riskerar förstås, om vi inte tänker oss för, att spilla över i ett alldeles för grovt språkbruk även hos samhällets övriga aktörer, bland annat elever. Jag kan lägga till att det här är en fråga som jag hoppas att bidrar till att diskutera i de olika partigrupperna i . tar upp behovet av att ändra skollagen. Jag har klart och tydligt sagt att vi ska se över vilka befogenheter rektorer och lärare har. Jag har inte träffat en enda lärare som vill agera ordningsvakt eller vill agera kraftfullt mot elever. Men jag har träffat många lärare som sagt att när en situation uppstår så att man som lärare och vuxen är tvungen att ta ansvar för att upprätthålla trygghet och studiero kan det gå fort. Det kan vara mycket svårt att avgöra precis hur man ska agera. Det kan vara en osäkerhet förknippat med vad som är okej, tillåtet eller inte tillåtet. Jag vill att det ska vara tydligt. Jag kommer också att verka för att möjligheterna att stänga av och omplacera elever som hotar eller beter sig våldsamt mot andra elever eller lärare ska göras tydligare och enklare att hantera för rektorerna. Det finns också flera andra förslag som är på gång, till exempel förslag på lärarassistenter. Det är en stor ekonomisk satsning. Vidare är det fråga om förslag på mobilförbud. Vi ska komma tillbaka till den frågan. undrade när dessa förslag ska läggas fram. Den frågan kommer jag att behandla tillsammans med och Liberalerna i regeringens gemensamma arbete för att uppfylla januariavtalet. Där finns frågor om elevers trygghet och studiero tydligt inskrivna. Sist men inte minst tar upp att det finns en rädsla för anmälningar. Ja, jag har också mött den rädslan. Jag skulle gärna vilja skicka frågan tillbaka till . Anser att vi ska dra ned på elevernas möjligheter att anmäla saker som är felaktiga i skolan? Jag frågar mig då hur det då går för unga flickor och pojkar som vill anmäla att de utsätts för hedersproblem, kanske till och med inom skolans ram, av andra elever, som utsätts för sexuella kränkningar eller olika former av kränkande uttryck? Jag efterlyser ett svar från om hur elevers rätt till en trygg studietid ska tillförsäkras om det inte finns en möjlighet att anmäla felaktiga beteenden. 86 (M): Självklart är det viktigt att såväl elever som lärare och vårdnadshavare ska kunna anmäla. Det ska vi inte plocka bort. Det är jätteviktigt. Vad jag menar med anmälningsrädsla är snarare att jag tror att lärare är rädda för att bli anmälda och att det avskräcker. Vi har sett ett exempel där en lärare agerade utifrån vad hon ansåg var rätt i en hotfull situation. Hon blev anmäld och sedan frikänd men tvingades ändå bort från sitt jobb under olika omständigheter. Det finns alltså en rädsla hos lärare, som inte vågar agera enligt den lagstiftning vi har. Kundperspektivet lyfte upp i ett tidigare inlägg. Jag anser att det är av största vikt att kunna välja – att kunna välja skola och att kunna välja bort en skola som inte fungerar. Jag tror till skillnad från utbildningsministern att det är av stor vikt. Vi kan inte vänta alltför länge med utredningar och annat. Detta är ett problem som vi ser i skolan . Jag är glad att har beslutat om ordningsomdömen. Det är ytterligare ett sätt att ge verktyg för att öka tryggheten och studieron i skolan. Vi ska inte heller glömma bort allt bra som sker i skolan. Där sker ett fantastiskt arbete med fantastiska elever och framför allt fantastiska lärare. Det talades i debatten här om hur lärare vill att man beskriver situationen i skolan. Det finns inte ett bra svar på det. Situationen i skolan är väldigt bra, men det finns ett fåtal elever som förstör för andra och tar ifrån dem deras rätt till utbildning. Det är viktigt, för att svara på fråga, att elever kan anmäla. Men vi måste också ge lärare rätt förutsättningar att agera utifrån det. 87 Utbildningsminister (S): Jag kan bara konstatera att när det gäller frågan om ordningsomdömen gör jag och helt olika bedömningar. Jag vill inte att vi ska införa ett regelverk som tvingar lärare att ägna väldigt mycket värdefull tid – tid som hade kunnat gå till undervisning och till att upprätthålla trygghet och studiero – åt att skriva ordningsomdömen, då det stora flertalet och majoriteten elever sköter skolan alldeles utmärkt. Det tycker jag är felanvänd tid. När vi diskuterar ordningsomdömen vill jag också påminna om att det inte är skolans uppgift att uppfostra eleverna. Det är föräldrarnas uppgift att uppfostra eleverna. Det är något som jag tycker att vi måste vara mycket tydliga med i svensk skola. Alla uppgifter som innebär att lärarna får ta över ett föräldraansvar tycker jag leder åt fel håll. Jag vill klart och tydligt deklarera min avsikt att agera när det gäller arbetet mot oordning, hot och våld i skolan. Elevernas trygghet och studiero är viktig för kunskapsresultaten men också för lärarnas arbetsmiljö, som vi diskuterade i den förra interpellationsdebatten. Det arbetet kommer jag – utan att lägga onödigt mycket tid på det – att utföra med noggrannhet och som lagstiftningsakter alltid kräver. Jag tycker att svensk skola har lärt sig den hårda vägen hur det går när man inför mängder av ogenomtänkta och slarvigt genomförda beslut som snabbt implementeras ute på skolorna. Är det något lärare är trötta på är det det. Jag kommer inte att söla. Jag kommer inte att lägga onödigt mycket tid på detta. Men jag kommer heller inte att lägga fram förslag som inte är genomarbetade, för det här är frågor som är viktiga för lärare och elever. Med de orden får jag tacka för en trevlig interpellation. Vi är överens om målet men har ibland lite olika åsikter om metoderna. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2018/19:170 Sänkt krav på aktiekapital av (SD) till finansminister (S) 2018/19:171 förslag om stärkt likvärdighet av (M) till utbildningsminister (S) 2018/19:172 Elitidrottande ungdomar av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) § 9 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2018/19:478 Den nya tobakslagen av (KD) till socialminister (S) 2018/19:479 Listan över utsatta områden av (M) till statsrådet (S) 2018/19:480 Flygskatten och driftsstöd till flygplatser i av (M) till infrastrukturminister (S) 2018/19:481 Kompensation till flygplatser i vid införd flygskatt av (M) till infrastrukturminister (S) 2018/19:482 Sjukvård för vuxna som vistas i landet av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:483 Ersättning till personer med funktionsvariation av (M) till statsrådet (S) 2018/19:484 Truckförarutbildning av (S) till arbetsmarknadsminister (S) 2018/19:485 Motverkan av lärartapp av (S) till utbildningsminister (S) 2018/19:486 Investeringsstöd för hyresrätter av (M) till statsrådet (MP) 2018/19:487 Sharialagar i av (SD) till utrikesminister (S) 2018/19:488 En parlamentarisk utredning om anslag till kungahuset, de allmänna flaggdagarna och det offentliga belöningssystemet av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:489 Myggbekämpning av (V) till miljö- och klimatminister (MP) 2018/19:490 En ökning av anmälda våldtäkter och sexualbrott i av (M) till statsrådet (S) 2018/19:491 En kartläggning av den stora ökningen av våldtäkter och sexualbrott i av (M) till statsrådet (S) 2018/19:492 Riktad satsning för att minska våldtäkter och sexualbrott i av (M) till statsrådet (S) 2018/19:493 Beteckningen på av (KD) till finansminister (S) 2018/19:494 Licensjakt och försäljning av sälprodukter av (SD) till statsrådet (S) 2018/19:495 Allmän jakttid på skarv av (SD) till statsrådet (S) 2018/19:496 Viltförvaltningsdelegationernas sammansättning av (SD) till statsrådet (S) 2018/19:497 Hag- och betesmarker av (SD) till statsrådet (S) 2018/19:498 En ny viltmyndighet av (SD) till statsrådet (S) 2018/19:499 Rättsväsendets kunskaper om rasism av (V) till statsrådet (S) 2018/19:500 Avstyckning av fastigheter av (M) till statsrådet (MP) 2018/19:501 Vägnätet i av (M) till infrastrukturminister (S) 2018/19:502 Långa handläggningstider för det statliga samfällighetsregistret av (M) till statsrådet (MP) 2018/19:503 En rättssäker bedömning av behovet av personlig assistans av (KD) till socialminister (S) 2018/19:504 Korrekta data vid utbetalning av royaltyer av (S) till justitie- och migrationsminister (S) § 10 Anmälan om skriftligt svar på fråga Skriftligt svar på följande fråga hade kommit in: 2018/19:451 Lantmäteriet och laddstolpar av (C) till statsrådet (MP) § 11 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till och med § 5 anf. 68 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Aktuell debatt om hot och våld mot lärare och rektorer 1 (L) 2 Utbildningsminister (S) 3 (M) 4 (SD) 5 (C) 6 (V) 7 (KD) 8 (L) 9 (MP) 10 Utbildningsminister (S) 11 (M) replik 12 Utbildningsminister (S) replik 13 (M) replik 14 Utbildningsminister (S) replik 15 (SD) replik 16 Utbildningsminister (S) replik 17 (SD) replik 18 Utbildningsminister (S) replik 19 (C) replik 20 Utbildningsminister (S) replik 21 (C) replik 22 Utbildningsminister (S) replik 23 (KD) replik 24 Utbildningsminister (S) replik 25 (KD) replik 26 Utbildningsminister (S) replik 27 (L) replik 28 Utbildningsminister (S) replik 29 (L) replik 30 Utbildningsminister (S) replik 31 (M) 32 (SD) 33 (C) 34 (V) 35 (M) replik 36 (V) replik 37 (M) replik