prot · H60952 · 2019-02-13 00:00:00 — Det har därför bildats ett ministerråd för digitalisering, med fokus på och även . De tre viktigaste områdena är gränsöverskridande digitala tjänster, digital innovation riktad mot företag och genomförandet av EU:s digitala inre marknad. Det är också uppfattning att man behöver belysa integriteten på nätet, ägarkoncentrationen och de stora företagens insamling av kunddata. Bara en sådan sak som gemensamma regler för dataroaming är svårlöst. Både och står utanför . Jag vill säga något om nordiskt språk- och kulturutbyte som en möjlighet för mobilitet. Vi vet med säkerhet att skandinaviskan som språk möter betydande utmaningar. När bildades var det helt självklart att alla pratade skandinaviska, men så är det inte . Många boende i nordiska länder väljer hellre att tala sitt nationella språk i kombination med engelska. Den utmaningen kräver betydande informationsinsatser för att stärka skandinaviskans ställning som en väsentlig grundbult för mobilitet och gemensam arbetsmarknad. En viktig del är möjligheten att studera på skandinaviska i de olika länderna. Den gränskryssande infrastrukturen är avgörande för hur ska utvecklas till den mest integrerade regionen i världen. Det finns 26 olika utpekade projekt som skulle kunna sjösättas om de olika regeringarnas transportministrar påbörjade nödvändiga prioriteringsarbeten för att främja utbyggnaden av gemensamma järnvägslinjer som långsiktigt skapar möjligheter till hållbar gränspendling och godstrafik. Utskottet för tillväxt och utveckling i förväntar sig att transportministrar skyndsamt återupptar samtalen om att finna gemensamt prioriterade infrastrukturlösningar. Vi beklagar att samtalen delvis har avstannat, när så mycket kan påbörjas och ge såväl nationella som nordiska mervärden till nordbor och företag. har vi också fått information om att transportministrarna sannolikt kommer att träffas , vilket vi ser mycket fram emot. Vi hoppas att det ger nya resultat och spännande planer. 138 (M): Jag vill i mitt anförande uppmärksamma att det är exakt det så kallade slöts. Trots detta har illegala annektering av och den militära aggressionen mot oförtrutet fortsatt till denna dag. har till och med även utvidgat konflikten till , bland annat genom att angripa och beslagta ukrainska örlogsfartyg och sjömän. Detta ska givetvis fördömas. Det ryska folkrättsbrottet har begåtts till priset av över 13 000 döda, 30 000 skadade och 1 ½ miljon internflyktingar i . Det är djupt beklagligt. börjar i nu breda ut sig en trötthet, eller en så kallad fatigue, kopplad till situationen i . Också detta är djupt oroväckande. Det finns politiska krafter både till höger och till vänster i länder som , , och som säger att det nu är dags att normalisera relationerna med genom att ta bort sanktionerna och handelsrestriktionerna och återigen försöka stärka de diplomatiska banden med landet. Självklart vore det både angeläget och önskvärt att EU hade goda relationer till , men inte till vilket pris som helst och inte på bekostnad av våra grundläggande värderingar och långsiktiga intressen. måste leva upp till . EU behöver i stället öka trycket genom fler riktade sanktioner mot som vi borde stärka det säkerhetsfrämjande stödet till . Ytterst handlar allt detta om att precis som alla andra europeiska länder måste bedömas och hållas ansvarigt för sina utrikespolitiska vägval. Det finns åtminstone fem faktorer i den ryska utrikespolitiken som gör till landet annorlunda inom den europeiska säkerhetspolitiken. För det första finns det bara ett land i som med militärt våld har ritat om den europeiska kartan inte mindre än två gånger . För det andra finns det bara ett land i som försöker genomföra lönnmord på avhoppade agenter med massförstörelsevapen. Även detta har skett två gånger på EU:s territorium. För det tredje finns det bara ett land i som bedriver systematiska desinformationsoperationer riktade mot EU genom så kallade trollfabriker och Twitterbottar. För det fjärde finns det bara ett land i som har satt i system att angripa och påverka fria och allmänna val. , , och har alla upplevt dessa riktade angrepp mot demokratins hjärta. För det femte finns det bara ett land i som hotar, övar och tränar med kärnvapen. Det är totalt oacceptabelt. Både , och har blivit utsatta för dessa direkta eller förtäckta hot och även en del av övningarna. Alla dessa faktorer i den ryska utrikespolitiken får genomgripande konsekvenser för och säkerhet. Och det finns inga tecken på att konfrontationspolitik gentemot väst kommer att avta i vare sig styrka eller omfattning inom överskådlig tid. Av detta behöver vi ta intryck och dra nya säkerhetspolitiska slutsatser. Det är därför bra att det finns en samsyn i den här kammaren om att behöver ett starkare försvar. Det gäller även att vi ska stärka det psykologiska försvaret mot desinformationsoperationer. Huvuddelen av partierna i anser att ska fortsätta att fördjupa sitt bilaterala militära samarbete med och stärka partnerskapet med Nato. Vi har även i bred politisk enighet välkomnat att nu ökar sin militära närvaro i vår del av . Det är bra för fred och säkerhet. Däremot är vi är djupt oeniga i denna kammare när det gäller om självt ska bli medlem av Nato. Jag har respekt och förståelse för att det finns olika åsikter i denna fråga. Men jag har i ljuset av ökade behov av försvarssamarbete inte någon större förståelse för dem som anser att det inte spelar någon roll om avhänder sig möjligheten att bli Natomedlem genom att tillträda konventionen mot kärnvapen. Vidare skulle ett sådant tillträde naturligtvis kraftfullt försvåra vårt militära samarbete med , som ju är vår andra livlina i det svåra och bräckliga säkerhetspolitiska landskap som vi har att hantera. Därför tycker jag, till skillnad från utrikesministern, att det är bra att har varit tydligt mot med att det kommer att få konsekvenser för det militära samarbetet mellan och om vi tillträder konventionen. Vi vill veta om det, eller som utrikesministern själv sa i sitt anförande : It takes two to tango. Jag tror att det är viktigt att vi får klarhet i detta. Allt det jag nu har sagt framgår i princip också svart på vitt i utredning. Jag vågar påstå att det inte finns någon annan fråga som har så långtgående och genomgripande konsekvenser för säkerhetspolitiska handlingsfrihet som ett tillträde till förbudskonventionen. Jag välkomnar därför utrikesministerns besked att regeringen främst kommer att verka för nedrustning i andra konstellationer, till exempel med , samt att huvudspåret för kommer att vara icke-spridningsavtalet. 139 (V) replik: Jag kunde inte låta bli att begära replik, för och jag kommer från samma valkrets och har äran att ofta diskutera försvars- och utrikesfrågor i valrörelser och i andra trevliga debatter. Utifrån resonemang om kärnvapenkonventionen vill jag ställa en tydlig och rak fråga: När anser att kärnvapen ska användas för att gynna intresse och skydda ? 140 (M) replik: Aldrig, hoppas jag givetvis. Jag tyckte att var klok och balanserad i sitt inlägg när det kommer till kärnvapen. Vi vill också verka för en kärnvapennedrustning, och det har även Nato åtagit sig att göra. Men vi tror inte att det är nyttigt att genomföra en unilateral nedrustning av de franska, brittiska och amerikanska kärnvapnen, för risken är då att vi utsätts för kärnvapenutpressning av . Vi har sett att är landet annorlunda när det kommer till kärnvapen. Det finns bara ett land i som hotar, övar och tränar med kärnvapen, och det är . Vi vill inte leva på nåder under hotet av dessa kärnvapen. 141 (V) replik: Jag hoppas att har rätt i att kärnvapen aldrig kommer att behöva användas för svenska intressen. Men vi ser ändå en förskjutning från borgerligheten, där man vill ansluta sig till Nato och komma in under ett kärnvapenparaply med andra länder. Man ser framför sig ett scenario där använder kärnvapen som ett hot eller på annat sätt, och man anser därför att man behöver ha kärnvapen i sin arsenal. Risken med detta är framför allt att man förstör hela mänskligheten. Det är det som vi aldrig får komma ifrån. Bara ett enda kärnvapen, oavsett om det är litet eller stort, skulle få förödande konsekvenser. De två atombomber som redan har använts gör att otroligt många människor, ungefär 200 000 människor, behöver vård för sina skador från kärnvapen. I slår fyra forskare fast fyra oklarheter i den utredning som har kommit. Jag tror att det är viktigt att vi inser i debatten att utredningen definitivt inte ger alla svar i frågan. 142 (M) replik: Jag brukar försöka vara lite lustig och säga att och jag bor i samma län, men när det kommer till säkerhetspolitik brukar det kännas som att vi befinner oss på olika planeter. Men inte den här gången, för jag delar beskrivning att kärnvapen är fruktansvärda vapen som vi gemensamt måste arbeta för att rusta ned. Mer behöver göras kopplat inte minst till NPT-konferenserna, för där har man inte nått fram till någon slutkonvention vare sig 2015 eller 2017. Naturligtvis måste trycket på kärnvapenstaterna öka; jag har inte någon annan uppfattning än . Detta är också jätteviktigt kopplat till , som snart kommer att inledas. Jag konstaterar att det finns flera aktörer som är ute och diskrediterar utredning. Jag blir lite beklämd av det, för är en mycket erfaren diplomat som har skrivit en i mina ögon mycket insiktsfull utredning. Jag tycker att de här aktörerna i stället borde fokusera på att skriva vederhäftiga remissvar snarare än att försöka diskreditera utredningen i sig. 143 MOMODOU (V): Vi lever i en värld där demokratin urholkas, högerextremismen ökar och de ekonomiska klyftorna ökar ännu mer. Därför är det viktigare än någonsin att tar ledningen i arbetet för att stärka skyddet av mänskliga rättigheter och arbeta för ett hållbart företagande i och världen. Vi har globaliserat kapital men inte mänskliga rättigheter. Flera organisationer vittnar om de rådande förhållandena. skriver om ”usla arbetsförhållanden i leverantörsled, brist på fackliga rättigheter, barnarbete, slaveri, stöld av land och vatten, tvångsförflyttningar och företag som förvärrar väpnade konflikter”. De fortsätter: ”Om du protesterar och kräver dina rättigheter är det vanligt att du utsätts för hot, trakasserier och inte sällan riskerar du att dödas. Är du kvinna är du extra utsatt. Helt enkelt en verklighet där företag kränker mänskliga rättigheter, där fina ord i hållbarhetspolicies inte har omsatts i handling och där stater sätter företagens intressen före lokalbefolkningens.” En mycket akut fråga som lyfts upp globalt och i denna kammare är miljö- och klimatkrisen och dess konsekvenser. har ambitionen att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Elbilar är en viktig del av det här och ett viktigt steg i den gröna omställningen för att bland annat garantera en hållbar trafik . Men framställningen av elbilar och elbilsbatterier är långt ifrån en grön och rättvis affär. När vi arbetar med politiska reformer för att uppnå miljömålen är det viktigare än någonsin att beakta hur de beslut vi fattar påverkar resten av världen. Att premiera miljövänliga fordon som elbilar för att uppnå miljömålen är ett viktigt steg i rätt riktning men bara om vi kan säkerställa att dessa fordon är tillverkade på ett hållbart sätt. För att tillverka elbilsbatterier för framtidens gröna trafik krävs det en metall som heter kobolt. Över hälften av världens kobolt utvinns i i , ofta under vidriga förhållanden. är ett av världens rikaste länder när det gäller tillgången på värdefulla naturtillgångar. Men trots det räknas landet som ett av de fattigaste i världen. Det mesta av mineraler säljs i västvärlden, till exempel till . Internationella banker och skatteparadis hjälper också till att överföra och gömma de enorma summor som stjäls från – pengar som skulle kunna bidra till att utveckla landet. För inte så länge sedan publicerade ett reportage om hur barnarbetare så unga som och fattiga kongoleser arbetar för utländska företag utan vare sig hjälm eller annan skyddsutrustning i farliga gruvor för att utvinna kobolt. Människor mister livet i trånga tunnlar när de desperat försöker gräva fram metallen och tunnlarna rasar. Kobolten används till batterierna till just de elbilar som såväl som vi politiker vill att folk ska köpa i . Alla talar om elbilar. Man talar om Tesla och , men sällan hör man någonting om de oacceptabla och inhumana arbets- och livsvillkor som dessa utländska företag utsätter människor för. Enligt organisationen arbetar minst 7 000 barn med kobolt i ett distrikt i . Vi jublade när företaget meddelade att de ska bygga största batterifabrik i , vilket skapar över 2 500 jobb, och över att ska bygga in elmotorer i alla sina nya modeller. Men priset som betalas av barnen och gruvarbetarna som utvinner råvaran i ett avlägset hörn av är oacceptabelt högt. Vi måste ställa tydliga krav på att svenska företag ska leva upp till hållbarhetskraven, respektera mänskliga rättigheter och säkerställa rimliga arbetsvillkor oavsett var de har sin verksamhet. Kongolesiska barn är lika mycket värda som svenska barn, och därför ska vi aldrig acceptera barnarbete oavsett var i världen det sker. Konflikten i är en av de värsta i världen sedan . Men trots att 6–8 miljoner människor dött görs inte så mycket för att få slut på stridigheterna. Med tanke på västvärldens roll i kriget genom den fruktansvärda exploateringen av naturresurser har vi ett ansvar för att ta fram politiska reformer för att påverka grundorsakerna till konflikten. De rika länderna har ett ansvar att stoppa illegal handel och kapitalflykt. På samma sätt måste rika länder också föra en diskussion om hur stora multinationella företags verksamhet påverkar socioekonomiska och politiska förutsättningar i fattiga länder. Låt mig avsluta genom att återge vad fredsprisvinnaren har sagt: Det kongolesiska folket har blivit förödmjukat, kränkt och massakrerat i mer än två decennier inför det internationella samfundet. kan ingen säga att man inte vet vad som händer. När vi kör våra elbilar, när vi använder våra mobiltelefoner och när vi beundrar våra diamanter ska vi reflektera över priset som de kongolesiska barnen betalar när vi bortser från de mänskliga rättigheterna. 144 (SD) replik: är en terrororganisation som utfört terrormassakrer på judiska barn och är aktiv med terrorverksamhet i . I verkar Grupp 194, som är en samarbetsorganisation till DFLP och som mottar skattemedel från . partiledare har också gästat 194:s möten, och samarbete med den organisationen är väldokumenterat. I sociala medier kan man ta del av information om att Momodou mottagit ett pris från DFLP. I där fotot är taget pryds väggen av organisationens fana. Anser inte att det är ganska problematiskt när han som ledamot av högsta beslutande organ hyllar en terrororganisation som DFLP och mottar pris av densamma och därmed används i deras propaganda? 145 MOMODOU (V) replik: Det är förväntat att ställer en fråga som inte har med mitt anförande att göra. Jag talar om svenska och västerländska företag som åker ned till och bryter mot alla grundläggande rättigheter och mänskliga rättigheter, och då ställer en fråga som handlar om . Min kollega har talat om tidigare och berättat var vi står i frågan. Det säger mycket att inte vill prata om när svenska företag åker till och bryter mot lagstiftningen utan hellre vill prata om när afrikaner är i och hur man ska skicka tillbaka dem till . Det är det ni pratar om : främlingsfientligheten och den bild som jag och många i inte delar när det gäller mänsklighet och mänskliga rättigheter. Jag vill gärna höra tala om lagbrotten som pågår i . Ställ en fråga som handlar om det! 146 (SD) replik: Momodou har mottagit ett pris av en terroristorganisation. Jag förstår att det är obekvämt att stå här och svara för det, men trots det är det ett faktum att han har mottagit ett pris från en terroristorganisation som har utfört terrordåd. I Maalotmassakern 1974 dödades 25 personer varav 22 var judiska barn. Grupp 194 som är samarbetsorganisation och som har samarbete med hade ett arrangemang i i , och man skriver på sin hemsida att sista delen av evenemanget var en visning av en film om Maalot som återger DFLP:s heroiska, revolutionära beväpnade styrkors heroiska operation i Maalot Tarshiha. Detta är alltså en organisation som Momodou har tagit emot ett pris av. Jag tycker att han är skyldig svenska folket och dem som har röstat in honom i riksdag att svara på hur man kan ta emot ett pris från en terroristorganisation. 147 MOMODOU (V) replik: Jag konstaterar återigen att inte är intresserad av mänskliga rättigheter i , som hela mitt anförande handlade om. När det gäller och är ståndpunkt väldigt tydlig. anser att måste dra sig tillbaka från ockuperat område, att bosättningarna måste utrymmas, att blockaden av måste hävas och att en fri och demokratisk palestinsk stat bör upprättas. Det är där vi står. Inget annat som ledamoten påstår här stämmer. Min kollega, , har varit väldigt tydlig just när det gäller ställningstagande i utrikespolitiken. Det som jag vill lyfta upp i den här kammaren, och som man aldrig hör folk prata om, är västerländska företag som åker ned till och bryter mot alla mänskliga rättigheter. Det är du inte intresserad av att tala om, . Du får gärna ställa en fråga som handlar om det. 148 (S): Det finns ett omfattande och akut säkerhetshot mot vårt samhälle. Hotet ligger och tickar som en tidsinställd bomb – tick tack, tick tack. rör vi oss närmare en katastrof. Det finns ingen annan fråga som borde engagera oss mer, ingen annan fråga som borde prioriteras lika högt, ingen annan fråga som genomsyrar hela vår existens. Klimatförändringarna är här, och det handlar inte bara om några svältande isbjörnar eller döda korallrev. Klimatförändringarna genomsyrar alla samhällsfrågor och utgör framför allt ett hot mot samhället så som vi känner det. Glaciärer smälter, och havsnivån höjs. Antalet översvämningar, stormar och skogsbränder ökar. De säkerhetsrisker som det för med sig kan inte mötas av ett enskilt land eller en enskild aktör. Det krävs en samlad, global omställning. Intresset för hur klimatförändringarna hänger ihop med säkerhetsrisker och påverkar konflikter har ökat. Det handlar främst om humanitära kriser och katastrofer som direkta konsekvenser av det extrema vädret. Det andra är samhällets funktionalitet som utsätts för påfrestningar vid till exempel översvämningar, torka eller stormar. Det tredje är väpnade konflikter. Höjda temperaturer leder till att tillgången på naturresurser förändras. Det kan ha påverkan på och leda till konflikter om resurser. Jag är stolt över att vår utrikesminister, , såg till att frågan blev ett diskussionsämne i som tillfällig medlem där. Det var första gången som temat klimat och konflikt lyftes upp, och säkerhetsrådet enades om en resolution där kopplingen fastslogs. Det är alltså inte bara klimatförändringarna i sig som är utmaningen utan också de sociala och ekonomiska konsekvenser de kan leda till. I fattigare samhällen med bristande institutionella funktioner är kapaciteten för att hantera påfrestningarna begränsad. Då får klimatpåverkan stora konsekvenser för människors tillvaro. Naturkatastrofer och konflikter spär på den ökade hungern vi nu ser i världen. De spär på globala orättvisor och leder till att människor tvingas migrera, vilket också medför stora utmaningar. Även samhällen med starka institutioner påverkas. Det svenska samhället är till exempel kraftigt beroende av el. Skulle vår eltillförsel slås ut som ett resultat av en kraftig storm skulle konsekvenserna bli enorma. Sommarens torka visade också riskerna som klimatförändringarna för med sig. Utöver de många och stora bränderna ledde den varma sommaren till en betydande minskning av livsmedels- och spannmålsproduktionen. FN:s klimatpanel meddelar att vi har på oss att vända utvecklingen – . Utsläppen av växthusgaser måste minska om temperaturen ska öka med enbart . Och redan kommer konsekvenserna att bli enorma. har en viktig roll i klimatarbetet, när det gäller att driva på för förändring nationellt men även internationellt. I det arbetet behövs forskning och kunskap. Det är hög tid för oss att fördjupa vår förståelse för hur klimatförändringar samspelar med konfliktdrivande faktorer. Nationellt måste vi också lägga i en högre växel. ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Det klimatpolitiska ramverket ligger fast. All relevant lagstiftning ses över. Klimatmålen ska nås. Energiöverenskommelsen ska genomföras. Och en kraftfull grön skatteväxling görs. Internationellt ska driva på för en klimatlag på EU-nivå. Reformarbetet för att genomföra ska också intensifieras. 1,5-gradersmålet måste nås. Mänsklighetens framtid står på spel. En kraftfull politik som reducerar utsläppen är vår enda väg framåt. Och tiden är knapp. Låt oss fortsätta med full kraft och ta ledning för global omställning. 149 (SD): Mycket av det som har sagts i den här debatten är av yttersta vikt, även om politiska beslut på området kanske inte rent konkret påverkar livet för oss här i . De påverkar i stället samhällsutvecklingen i andra delar av världen – precis som utrikespolitik bör göra. I mitt anförande ämnar jag dock belysa ett område som rent konkret påverkar förutsättningarna här på hemmaplan: handelspolitik i allmänhet och svensk export i synnerhet. Det är självklart att exportframgångar för ett exportberoende land som är direkt avgörande för vår tillväxt, vårt välstånd och i förlängningen vår välfärd och statsfinanserna i stort. Misstolka mig inte; jag är fullt medveten om att svensk import skapar förutsättningarna för vår export, inte minst då är ett land högt upp i förädlingskedjan. Med det sagt ser jag ändock ett behov av att peka ut och problematisera den trend som har varit sett till just svensk export. Att huvudsakligen fokusera på export tycks jag dessutom inte vara ensam om. Annars hade den föregående regeringen självklart kallat sin exportstrategi för handelsstrategi. Den dåvarande regeringen lämnade över exportstrategin till . Jag tycker att det är värt att utvärdera hur det har gått för svensk export . Enligt Statiska centralbyråns siffor landade det svenska handelsnettot, vår varuexport subtraherat med vår varuimport, på ett underskott på 14,7 miljarder . Då invänder säkert någon att det inte är rättvist att utvärdera regeringens strategi ett, men dessvärre, fru talman, har ingen förbättring ägt rum därefter. Det svenska handelsnettot landade på ett underskott på 10,7 miljarder, och de färska siffrorna visar på ett underskott på hela 32,9 miljarder. Jag vill uppmärksamma fru talman på att jag är fullt medveten om att någon exportstrategi hit eller dit knappast är den enda faktorn som påverkar handelsnetto. Med det sagt skulle jag i stället vilja belysa fyra andra faktorer som sannolikt är av större signifikans för vår export. Den första faktorn är så klart den globala konjunkturen som i allra högsta grad påverkar förutsättningarna på området. Den är dock svår att skylla på i detta fall, då den varit god . Är det då, fru talman, räntan? Är det den som har varit för hög och som har begränsat vår investeringsförmåga här i ? Nej, den har till och med varit negativ. Kan det då ha varit vår valuta som har hållit exporten nere, fru talman? Nej, den svenska kronan har fallit och nådde rekordlåga nivåer . Det kan översättas till att det har varit relativt billigt för dem med annan valuta att köpa svenska produkter, vilket borde stärka vår export. Den sista faktorn, den fjärde faktorn, som jag önskar lyfta i detta sammanhang, fru talman, är tillväxten i . Eftersom av vår export går till länderna inom EU:s inre marknad påverkas och gagnas självklart vår export av andra länders tillväxt. Svensk tillväxt, sett till bnp per capita, var i det absoluta bottenskiktet i EU 2018. Men de flesta EU-länder har haft en rimlig tillväxt . Och med den nämnda högkonjunkturen borde detta ha lett till ökad import av bland annat svenska varor.