prot · H70949 · 2019-12-11 00:00:00 — När samhällskontraktet hotas av utbredd otrygghet och bristande välfärd, när tillryggalagt den starka konjunkturen och ändå på många sätt står sämre rustat än när vi gick in i den och när svenska folket inte upplever att de får valuta för sina skattepengar, då behövs kloka prioriteringar. I budgetmotion prioriteras därför det som vi tycker är viktigast för . Det handlar om att återupprätta samhällskontraktet genom betydande ökningar av de generella statsbidragen till välfärden och den största trygghetssatsningen i modern tid – som vi prioriterar försvaret. Hela tanken med tillskotten i och budget var att ge Försvarsmakten verktyg att genomföra inriktningen i det innevarande försvarsbeslutet. Det handlar om att fullt ut bemanna och utrusta dagens krigsorganisation. Utöver allt detta behöver arbetet med att stärka det civila försvaret växlas upp för att det ska gå i takt med beslutade förstärkningar av det militära försvaret. Det är min uppfattning att regeringen nu sätter en summa pengar som man prutat ned. Man ger inga tydliga direktiv om hur det sedan ska fungera och tar avslutningsvis inget ansvar. behöver en ny regering. 167 (SD): Några korta saker. Jag hade inte tänkt gå upp och anstränga mig mer, men efter några inlägg här kan jag trots allt inte låta bli. Återigen: Vi står bakom Försvarsberedningens rapport. Jag tycker inte, som föregående talare, att vi i detta stycke har en regering som inte i alla fall strävar efter att ta sitt ansvar. Jag tycker faktiskt att den gör det, och jag har uttryckt tidigare att jag faktiskt tycker att försvarsministern har gjort ett bra jobb. Det står jag kvar vid. Jag kommer att vänta tills jag hör vad som sägs , när vi har överläggningar igen. Då ska vi se om dessa pengar satsas. Försvar och samhällets krisberedskap Vi kommer att bibehålla vårt sätt att göra saker – till skillnad från ledamoten från , som kastar in pengar. Jag skulle vilja veta mer om anskaffningen av materiella anläggningar. Här har man 15 miljarder, lite drygt, och man slänger in 165 miljoner. Till vad då? Vad ska ni ha pengarna till? Och vad är kopplingen till Försvarsberedningens förra rapport? satsade vi 18 miljarder mer. Jo, Försvarsmakten begärde detta för åren ‑19, ‑20 och ‑21. Det fick den. Hur är läget för Försvarsmakten ? Har det hänt något som urholkar dessa pengar? Det får vi reda på , och då gör vi de satsningar som är nödvändiga. Men vi kommer inte att kasta in 100 miljoner här. Samhällsskydd och beredskap har redan 1,3 miljarder. Vad ska de ha de här pengarna till? Som var inne på tidigare här: Vad blir effekten? Vi vänder oss emot detta sätt att pytsa in pengar lite varstans. Försvarsberedningens rapport, den ska vi fullfölja. 168 (M) replik: Jag tycker att det är intressant att följa i debatten. Jag känner att de säger olika saker. Du, , säger att ni står bakom regeringen och att man inte behöver mer pengar medan jag uppfattade att din kollega sa tidigare att det faktiskt behövs mer pengar och att man ska göra utfästelser och ändra lagar och så vidare. Jag måste undra om ni är samspelta. Sedan tänker jag på ledamotens fråga. Jag tror att man med denna satsning skulle kunna få bättre och snabbare effekt. Jag tänker bara på alla angrepp som det varnas för, till exempel i FRA:s årsrapport. Det händer ganska mycket. Det är inte så att vi just nu behöver satsa på en massa extra skyddsrum. Det är inte längre där vi är i verkligheten. Vi behöver satsningar på till exempel cybercentrumet, som jag tror att man kan utveckla mer, och på många andra delar. Titta bara på MSB. Vi vet ju inte vad vi kommer att ha för sommar . Vi vet heller inte vilka kostnader det kan medföra, vare sig det blir bränder eller översvämningar. Hur menar och att dessa satsningar inte skulle kunna leda till något? 169 (SD) replik: Det är ganska intressant att ledamoten, , ”tror” att satsningarna ska ge något. Här kastar man in pengar och tror. Tror att satsningarna ska ge effekt. Tror på cybersäkerhet. Tror och tror och tror. Det är en stor skillnad mellan oss. Vi vill inte bara tro utan sitta ned med FRA, som vi gjort tidigare, och fråga: Vad ska pengarna gå till? Vad är det ni inte kan göra om ni inte får dessa tillskott? Det är ett helt annat sätta att arbeta på, och jag tror att vi behåller vårt sätt. Försvar och samhällets krisberedskap Ledamoten säger att vi står bakom regeringen. Vi står bakom Försvarsberedningens förslag. Det har vi försökt säga ganska länge . Innan vi går in och kritiserar regeringens anslag för detta måste vi ju se vad som kommer ut ur diskussionen som tas upp med alla de partier som var med i beredningen. Där är ju försvarsministern också med. Efter det kommer vi att se vad man är villig att satsa. Det är först då vi kommer att ha synpunkter, om man inte satsar de pengarna. Men det finns tydligen en klar majoritet i denna kammare för att fullfölja Försvarsberedningens förslag. Låt oss då göra det! Låt oss inte kasta in pengar för att ni tror att det kan ge effekt och tror att de behöver pengarna. Där skiljer vi oss tydligt åt. 170 (M) replik: var det ju inte jag som satt med i Försvarsberedningen, utan det var faktiskt ledamoten . Det är flera saker som Försvarsberedningen kommit fram till som det inte finns finansiering för. Antingen är det så att ledamoten inte minns de förslagen, eller också är det så att man med all tydlighet vet att de förslagen inte kommer att ge någon effekt. I så fall undrar jag varför man ens står bakom Försvarsberedningens rapport. Det hade väl varit fiffigare att ha en rapport där man vet att allt ger effekt och som man vill stå bakom. Bättre och snabbare effekt av många saker som finns med tror jag att alla har nytta av. Det tror jag att också innerst inne tycker. 171 (SD) replik: Ett tips till ledamoten är att läsa Värnkraft. Det är en bra beskrivning av vilka satsningar vi gör. Det finns en bred uppslutning om den som vi skrev under på eftersom vi med vår underskrift ville ge ett erkännande till denna rapport. Medlen till att fullfölja denna rapport finns det en majoritet i för att tilldela. Ni själva kastar in 450 eller om det var 550 miljoner . Men ni skriver i kommittémotionen att ni ska nå 84 miljarder . Det står så i er kommittémotion. Det är inte 84 miljarder plus dessa 550 miljoner, så då plockar ni väl bort dem på vägen för att komma till 84 miljarder. Här har ni en hemläxa att göra, tror jag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2019/20:NU3 Utgiftsområde 21 Energi (prop. 2019/20:1 delvis) 172 (M): Jag vill börja med att yrka avslag på regeringens proposition till fördel för särskilda yttrande. Energipolitik är så mycket större än just bara energipolitik. har en lång historia av god tillgång till energi. Vi har haft energi där vi behövt den och med den tillgång vi behövt. När den tagit slut har vi hittat nya lösningar. Vår gruv- och järn- och stålindustri och våra sågverk har alltid krävt mycket energi. Man använde skog som bränsle och byggde ut vattenkraften. När skogen tog slut och det inte var möjligt att transportera timmer och malm byggde man ut järnvägen och skapade nya industriorter. Mycket arbete har lagts ned för att nå vår framgång som industrination. Vår energihistoria är i hög grad också vår industrihistoria. Det var i industrin allt började, som sedan ledde till den stora moderniseringen av vårt samhälle. Det var först som energi producerades i mer industriell form för att användas i våra hem. Detta har varit en del av den goda svenska ekonomiska utvecklingen. Vi glömmer gärna bort att var ett av fattigaste länder. Det var först i samband med industrialiseringen som den svenska ekonomin tog fart och vår levnadsstandard utvecklades. Den framgångsrika svenska industrin var och är fortfarande beroende av billig och pålitlig energi. står vi inför en ny typ av industrialisering. Digitaliseringen och AI kommer, om vi kan hantera dem rätt, att innebära en ny positiv samhällsutveckling. Men detta kräver precis som förra industrialiseringen billig och pålitlig energi. Vi har dessutom den stora klimatutmaningen att ta ansvar för. Ny billig energi måste ge så lite CO2-utsläpp som möjligt. En ökad elektrifiering av samhället gör att vi långsamt håller på att lämna petroleumsamhället och petroleumåldern bakom oss. Dagens teknik kan skapa en tillräcklig mängd energi bara om kärnkraft är en del i energimixen. Vind- och solenergi har ännu inte kunnat lagras i tillräcklig omfattning för att ersätta kärnkraften. Också de dagar då det inte blåser och solen inte skiner måste elektrisk energi finnas. Annars stannar hela vårt elektrifierade samhälle. Kärnkraften ger oss möjligheter att fortsätta vara konkurrenskraftiga, fortsätta utvecklas som välfärdsstat och fortsätta driva på innovationer för en fortsatt utveckling av det moderna samhället. har faktiskt en unik chans att fortsätta vara ett av världens mest innovativa länder tack vare billig och säker energi, något inte alla länder har. Men det kräver att vi nu tittar framåt och inte bakåt och att vi kan ompröva tidigare överenskommelser och rusta oss för framtidens utmaningar. Precis som vår historia visar förändras och förbättras vår teknik och våra industrier. Därför är en ny energiöverenskommelse helt nödvändig – en överenskommelse där partier så brett som möjligt försöker komma överens om framtidens energipolitik. Överenskommelsen behöver nu ses över och uppdateras. Dessutom har det mesta som fanns med i energiöverenskommelsen genomförts . Vi behöver nya mål och utmaningar och därmed också en ny energiöverenskommelse. Vi behöver politik som tar tag i de stora utmaningar vi ser. Vi behöver politik för framtida effektbehov och leveranskapacitet. Vi behöver ändra energimålet till att det ska vara fossilfritt i stället för förnybart. Detta skulle öppna för mer kärnkraft , vilket behövs om vi ska klara klimatmålen trots större behov av energi. Kärnkraften är det energislag som just nu har de lägsta utsläppen av CO2, och det finns ingen klimatfördel med att stänga kärnkraftverk och ersätta med något annat, exempelvis vindkraft. Däremot är allt vi gör för att minska mängden fossil energi avgörande för klimatet. Regeringen har inte hörsammat att vi från moderat håll sett att vi behöver omförhandla, trots att vi tydligt har påpekat detta, och heller inte varit öppen för största möjliga samsyn i . Detta är inte att ta ansvar för långsiktigheten – en långsiktighet som branscherna i så hög grad frågar efter och som inte lägger en våt filt över utvecklingen utan bejakar all den utveckling som äger rum. Regeringen verkar mer upptagen av sina egna partiers väl än av klimatet och den svenska konkurrenskraften. Energifrågan är för viktig för det. En regering med stöd av av , utan stödpartier, borde arbeta på ett mer inkluderande sätt, fru talman – ett sätt som möjliggör en framtida energipolitik med lösningar på de problem vi ser. Vi har ända klargjort att målet på förnybar energi borde omprövas till förmån för fossilfri energi. Därför är det nu tid att visa på vår stora oro för att energiöverenskommelsen inte håller och lämna den. Vi kommer att söka så brett stöd som möjligt bland partier för en ny energiöverenskommelse, för den svenska konkurrenskraftens, klimatets och alla våra barns skull. 173 (C) replik: talade mycket om billig energi. Jag har en väldigt enkel och rak fråga till : Kan hon nämna ett enda kärnkraftverk, någonstans, , som byggts på marknadsmässiga villkor, utan statliga subventioner och utan statliga pengar? 174 (M) replik: Det kan hon inte, men de är också byggda för väldigt länge sedan. Det är inte heller så att vatten- eller vindkraften byggts utan statliga pengar. Vi har pytsat in mycket för att initiera vindkraften, och vi har pytsat in enormt stora naturtillgångar och pengar för att bygga ut vattenkraften. Jag tror inte ens att det hade varit möjligt att bygga ut vattenkraften om vi skulle göra det . fick göra enormt stora uppoffringar för den vattenkraft vi har. Jag tycker därför att frågan egentligen är irrelevant. 175 (C) replik: Jag noterar att inte kunde nämna något sådant, för det existerar inte. Inte i världshistorien har det hänt. Det som däremot händer nu är att vindkraft och annan förnybar kraft byggs ut, på marknadsmässiga villkor. Stödsystemen behövs inte längre. Ändå står och pratar om att vi ska ha billig energi i form av kärnkraft. Men det finns inte – det är anomalier. Billig kärnkraft existerar inte. Den kräver statliga subventioner. Är beredda att, om vi nu ska ha mer kärnkraft i som de säger, lägga in statliga subventioner för att få till det? Det är nämligen det enda sättet. Vill ni ha statliga subventioner till kärnkraften? 176 (M) replik: Vi kan börja med att använda de kärnkraftverk vi faktiskt har tills deras livslängd är slut. Där sparar vi enorma resurser. Det är inte heller så att ett vindkraftverk kan ställas upp helt utan resurser. Inget är tyvärr gratis när det gäller energi; det borde veta. Som sagt: Allt fick puffpengar när det startade. Jag har själv några vindkraftsandelar, och jag vet att den utvecklingen inte kom igång utan statens satsade pengar. Jag tycker att det är ganska oinitierat att man bara angriper kärnkraften här. Det har varit så med alla våra energislag. Det var inte heller gratis när vi högg ned skogar och byggde upp vattenkraften i , som vi gjorde . Jag förstår inte ens frågan. Varför är det bara ett enskilt energislag som ska angripas på det här sättet? 177 (S) replik: Energipolitiken är långsiktig, och till stora delar bygger den på energiöverenskommelsen. Vi kunde i går konstatera att inte orkade stå upp för den långsiktiga energipolitiken. Det är inte befogat, eller vuxet för den delen, att lämna en överenskommelse som är så avgörande för landet. Situationen riskerar nu att skapa osäkerhet och oro bland energiintensiva företag och industrier i som är avgörande för att klara klimatomställningen. Ni sviker också företagen, som har satsat på förnybar produktion efter energiöverenskommelsen. De riskerar nu att gå miste om många stora investeringar i förnybar energi. Kan man inte lita på att överenskommelser håller är det ingen idé att göra sådana. Såvitt jag kan utläsa är anledningen till att vill lämna energiöverenskommelsen att man vill rädda kärnkraften från marknaden. Min fråga liknar fråga: Ska vi statligt subventionera kärnkraften, eller är det vi elkunder som ska betala priset för ny dyr kärnkraft? 178 (M) replik: Jag skulle vilja vända på frågan: Vem ska betala för att vi inte kan etablera företag i , eller ? Det är ju så det ser ut: Bristen på energi står precis framför dörren. Ygeman har förnekat detta. Vi har haft det uppe för debatt och varit väldigt tydliga med att vi ser de här problemen, och har han tillsatt ett krispaket. Jag tycker att det är konstigt att man tillsätter ett krispaket för att råda bot på ett problem som man menar inte finns. Det beskriver väl den socialdemokratiska synen på energipolitiken: Om vi stoppar huvudet i sanden finns inte problemet. Folk som investerar i företag och i förnybart är smartare än så. De ser problemen komma. Vi kommer inte att få energi över, utan vi kommer att behöva mycket mer energi för vår industri och vårt transportsystem. Både och jag var på seminarium nu . Där fick vi höra att sjöfarten också vill gå över till förnybara bränslen. Jag förstår inte problemet, att detta skulle vara ett svek mot det förnybara. Tvärtom måste vi använda hela paletten för att klara energiutmaningen. kan man inte som regering av mandaten i säga: Så här har vi alltid gjort. Man måste söka breda överenskommelser. Det är ett politiskt dilemma, absolut, men vi har påtalat det . 179 (S) replik: Jag tittade på produktionen . Då producerade kärnkraften , vindkraften producerade och vi exporterade . Att det är kris på energiområdet, som och KD säger, stämmer alltså inte. För mig framstår i stället som någon form av kärnkraftssocialister. Kärnkraften gestaltas som samhällets framtidshopp. vad det vill, men uppenbarligen ska man ha kärnkraft till vilket pris som helst. Och behöver inga kärnkraftssocialister. 180 (M) replik: Det är väldigt spännande och förvånande att använder ”socialist” som något nedsättande. Minister har ju sagt att vi behöver ett krispaket i . Jag förstår inte hur man kan ha två olika synsätt – ett i näringsutskottet och ett annat på ministernivå. Ni har ju tydligt bejakat att vi faktiskt har ett problem. Om vi exporterar vindkraft är det jättebra, men vad gör vi när vi inte har vind eller sol eller kärnkraft? Ska vi då importera fossil energi från , eller hur har regeringen tänkt få till det? Det är ju de dagarna som är dilemmat. 181 (V) replik: Tack, , för ditt anförande! Jag fastnar för en sak i anförande. Du berättar så fint om vårt samhälle i och att vi var det fattigaste landet i . Det stämmer, och mycket av utvecklingen har givetvis att göra med industrialiseringen. Sedan finns det en historia som beskriver hur vi blev ett välfärdsland. En del av det har att göra med det som pekade på, alltså att vi hade en industri som fick billig energi. Men jag är också stolt över att säga att det kom socialistiska reformer som gjorde att vi blev det jämlikaste landet i . Men högern röstade nej till dem varje gång. Ska jag läsa något från listan? Det är 40 reformer som ni röstade nej till. Listan är lång. Jag vill därför fråga : Hur bra tycker du att ni är på att göra en framtidsanalys av vad som händer i samhället? Ni har röstat nej till allt: åtta timmars arbetsdag och socialreformer som ger sjukförsäkring och a‑kassa. Allt har ni röstat nej till! Hur bra tycker du att ni är på att göra framtidsanalyser? 182 (M) replik: Man behöver naturligtvis ha en god ekonomisk utveckling för att kunna sprida välståndet. Det är detta som är energidilemmat i hela världen. I och eldar man enormt mycket fossila bränslen för att lyfta folk ur fattigdom. Så var det även i . Naturligtvis fanns det krafter som kanske inte såg till att man hade råd med saker. Jag var inte med då, så jag tänker inte försvara det. Min ingång i detta är att vi ska fortsätta vara ett välfärdsland och ha den komfort som vi har och även förbättra den. Om vi ska ligga på den nivå vi har krävs det att vi även i fortsättningen har väldigt fina produkter. Vårt stål är inte bulkstål som massproduceras för billiga artiklar, utan vi har det finaste stålet. Vi har det finaste träet och jättemycket fina produkter. Då krävs det enormt mycket energi. Skulle vi då säga att vi i inte vill ha sådant som kan vara smutsigt och dra mycket energi kommer vi också att få betala ett pris för det. Så är det alltid i samhället, oavsett om man finns i parti eller i mitt, att det är småfolket som får det sämst. Jag vill inte bidra till att vi ska gå tillbaka i utvecklingen. Tvärtom ska vi stärka vår roll och fortsätta att bygga välfärdssamhället. Det tycker jag är enormt viktigt. 183 (V) replik: Tack, ledamoten , för svaret! Jag håller med om att vi är i ett läge i samhället där vi måste ta ställning. Hur ska vi bli det här välfärdslandet även för kommande generationer? Man har krav på sig. Det är inte för inte som Google till exempel köper upp vindkraftsproducerad el fram i tiden. De vill nämligen inte ha kärnkraftsel. Ledamoten var själv inne lite grann på detta. Vem ska betala för de underskott som ledamoten hade exempel på? De underskotten beror inte på att vi inte har el. De beror på att vi inte har nätkapacitet. De har ingenting med produktion att göra. Då kan man fråga sig: Är det bättre att ha vindkraftsel som kostar än ny kärnkraftsel som kostar ? 184 (M) replik: Självklart är billig energi enormt viktig. Det är också så att vi har kärnkraftverk som kommer att kunna fortsätta att gå till en väldigt låg kostnad och med ett mindre klimatavtryck än vad det skulle vara om man skulle ställa upp nya vindkraftverk. Vindkraftverk lever inte heller hur länge som helst, och de kostar också att tillverka och att ställa upp. Det kostar även att gräva vägar, att dra ledningar och att skapa ny infrastruktur för vindkraftverk. Det finns verkligen ingenting som är gratis. går utvecklingen även inom kärnkraftsområdet framåt. Vi har också yrkat på att vi ska satsa mer på forskning på detta område, både i och inom EU. Hela måste stå sig i konkurrensen. Vi har konkurrenter där ute, och jag vill inte att svenska folket ska få betala för att vi inte har varit framsynta när det gäller energifrågan. 185 (SD): Vi debatterar näringsutskottets betänkande nr 3, som avhandlar utgiftsområde 21 Energi. Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservationen i betänkandet. Det har hänt en hel del sedan motsvarande debatt ägde rum föregående år. Det har blivit uppenbart för åtminstone två partier – och , som har lämnat den befintliga överenskommelsen – att det saknas åtgärder i den befintliga överenskommelsen för att lösa de problem som vi står inför men även att det finns saker som behöver reformeras, vilket har varit hållning sedan överenskommelsen slöts. Givetvis är detta något som välkomnas av mig och från vårt håll. Det ger hopp om en ordentlig tillnyktring inom svensk energipolitik, där åtminstone , nu har många gemensamma förslag. Det arbete som har pågått parallellt med energipolitiken är initiativen för ett fossilfritt . Där har bransch efter bransch redovisat färdplaner om hur man ska nå fossilfrihet. I dessa planer har det varit tydligt att detta är något som kraftigt kommer att öka elbehovet, då det ofta är el som energibärare som används för att minska just det fossila beroendet. kan vi se en samhällsutveckling där det i en allt snabbare takt blir en högre grad av elektrifiering – i transportsektorn, vid etablering av serverhallar och vid byggande av batterifabriker. Det kommer ytterligare att driva på det elbehov som vi ser . Det är en uppfattning som delas mer eller mindre av samtliga aktörer. Men ska just dessa ambitioner kunna bli verklighet krävs det givetvis att det finns ett vederhäftigt och robust kraftsystem, där man vet att elen är tillgänglig när man behöver den. Det är den empiriska bilden, och det har varit en förutsättning för att kraftsystemet ska kunna vara den här typen av möjliggörare. Men som energipolitiken nu främst är utformad av regeringen, påhejad av och , är man uppenbart fast besluten att göra det svenska kraftsystemet än mer väderberoende. Man satsar fortsatt brett på bidrag och subventioner, främst till de intermittenta kraftslagen. När det gäller vissa av dessa partier är det väl uppenbart att det är strävandet efter ett totalt avskaffande av kärnkraften som utgör någon form av slutmål. Noteras kan dock att denna strävan för deras del överskuggar exempelvis utsläppen av växthusgaser, som trots det höga tonläget i debatten har pendlat mellan att vara svagt ökande och att vara från sida sedan tillträdde som regeringsparti. Ska kraftsystemet kunna vara en ordentlig möjliggörare för andra sektorer krävs ett omtag, då vi redan nu har allt svårare att hantera den uppkomna effekt- och kapacitetssituationen som vi ser att det blir svårare i närtid. Ska kraftsystemet kunna vara den ordentliga möjliggöraren krävs som sagt det här omtaget. Man måste ha goda förutsättningar för den planerbara kraftproduktionen. Vi kan se problem för flera av kraftslagen. För kraftvärmens del i närtid har det handlat om att regeringen tillsammans med JÖK:arna på rekordtid har forcerat igenom ogenomtänkta skatter med implikationer som man kanske inte har tagit i beaktande och som man verkar ha tagits på sängen av. Det är något som även har krävt att regeringen har tvingats vidta akuta åtgärder för att förhindra kriser som skulle ha drivits fram av deras egen politik. Vi kan se orosmoln när det gäller vattenkraften, där den nationella planen för omprövning av densamma inte direkt går i takt med den politiska viljan och där det krävs aktiva insatser för att så ska bli fallet. Vi kan se orosmoln kring kärnkraftens långsiktiga förutsättningar.