prot · H609103 · 2019-06-12 00:00:00 — 2018/19:MJU17 om Landsbygdsprogrammet 2014–2020 2018/19:MJU18 Miljömålen – med sikte § 6 Åtgärder som underlättar för brittiska medborgare i vid ett avtalslöst brexit betänkande 2018/19:SfU25 Åtgärder som underlättar för brittiska medborgare i vid ett avtalslöst brexit (prop. 2018/19:119) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 13.) § 7 omhändertagande av barn i vissa internationella situationer betänkande 2018/19:SoU20 omhändertagande av barn i vissa internationella situationer (prop. 2018/19:102) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 13.) § 8 Redovisning av skatteutgifter betänkande 2018/19:SkU23 Redovisning av skatteutgifter (skr. 2018/19:98) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 13.) § 9 Strategisk exportkontroll 2018 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden betänkande 2018/19:UU9 Strategisk exportkontroll 2018 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden (skr. 2018/19:114) 129 (V): Strategisk export-kontroll 2018 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden vill att ska vara ett land som konsekvent står upp för demokrati och folkstyre, ett land som aktivt och konsekvent arbetar för fred och nedrustning, ett land som fördömer varje brott mot mänskliga rättigheter, oavsett var, av vem eller med vilka motiv det begås. har alla möjligheter att vara ett sådant land. Men för att nå dit krävs att slutar beväpna auktoritära regimer, länder som befinner sig i krig och stater som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. är en av världens största vapenexportörer per capita. Bland köparna återfinns en lång rad diktaturer, krigförande stater och länder som begår grova brott mot mänskliga rättigheter. När regeringen besöker land efter land som begår kraftiga brott mot mänskliga rättigheter eller är rena diktaturer, även om regeringen inte alltid tar det ordet i sin mun, i syfte att få dem att köpa svenska vapen agerar man i strid med det regelverk som finns för att reglera exporten och i strid med politik för global utveckling och Agenda 2030. När behandlade propositionen om skärpt exportkontroll för krigsmateriel var det enda parti som ville ha ett absolut förbud mot export av krigsmateriel till diktaturer, till stater som kränker mänskliga rättigheter och till krigförande stater. Det nya regelverket trädde i kraft , efter att gjort sitt tillkännagivande om att det behövdes ett nytt regelverk. var drivande bakom beslutet att skärpa regelverket och välkomnade att ett förslag lades fram. Den nya lagstiftningen innebär vissa positiva steg i rätt riktning, till exempel när det gäller att tydliggöra regeringens ansvar för krigsmaterielexporten och en begränsning av definitionen av följdleveranser och viss ökad insyn i exporten. Huvudfrågan kvarstår dock, och vi menar att den nya lagen är otillräcklig och sannolikt kommer att göra relativt liten skillnad. Exakt vilka effekter det nya regelverket kommer att få är för tidigt att uttala sig om. För att kunna avgöra om avsikten med den nya lagen har uppfyllts bör regeringen också göra en grundlig utvärdering efter att lagstiftningen har trätt i kraft, tycker . har efter att lagen infördes mycket svårt att följa upp den. Det blir inte heller lättare av att det i regeringens skrivelse inte går att utläsa vilka gamla exporttillstånd som har beviljats enligt den nya respektive den gamla lagstiftningen. hade gärna sett att skrivelsen redovisade statistiken uppdelat utifrån vilken lag som tillämpats. Export av krigsmateriel innebär ofta processer som sträcker sig över . Ett beslut som fattas kan leda till export framöver. Det finns fall där man haft följdleveranser upp till efter att man levererat. Därför menar att regeringen, för att säkerställa maximal transparens, i kommande skrivelser om exporten av krigsmateriel ska redovisa enligt vilken lag exporten beviljats. Det anser jag att borde ha tillkännagivit . I skrivelsen beskriver regeringen hur den svenska vapenexporten såg ut . Värdet på exporten av krigsmateriel uppgick till strax , det vill säga ungefär en halv procent av samlade export. Jag tycker att det är viktiga fakta att ha med sig i debatten om hur viktig man anser svensk vapenindustri vara. Strategisk export-kontroll 2018 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Det i särklass största mottagarlandet var 2018, precis som 2017, . Därefter följde , , och . har också exporterat vapen till 17 stater som klassas som icke fria eller delvis fria av . beviljades tillstånd för framtida export till samtliga dessa länder. Frågan är därför om den nya lagen har haft någon effekt. Så till exemplet . tillträdde högerpopulisten presidentposten i . Bolsonaros regering har fler militärer som ministrar än den regering som styrde landet under militärstyret efter kuppen . Av de 22 ministrarna är det bara 2 som är kvinnor. Sedan tillträdet har Bolsonaro hunnit legalisera vapeninnehav, öppna upp för exploatering av skyddade områden i och flytta i till . Han har avsagt sig värdskap för – det flyttar till , tror jag det var – och har tydligt profilerat sig som klimatskeptiker. Sedan Bolsonaro tillträdde har vi sett ökade kränkningar av mänskliga rättigheter, inskränkning av friheter och en krympande demokrati. fick vi också ett avslöjande om att justitieministern har varit inblandad i att stoppa oppositionens kandidat, den tidigare presidenten , från att kandidera mot Bolsonaro i det senaste valet. Människorättsaktivister, hbtq-personer och oppositionella politiker har tvingats lämna landet på grund av dödshot som riskerar att verkställas. var det land som exporterade mest vapen till. Det svensk-brasilianska kontraktet om stridsflygplanet knyter och regeringar till varandra i ett ömsesidigt beroende. är mycket kritiskt till regeringens stöd till affären, och i ljuset av utvecklingen i menar vi att regeringen nu måste bevaka affären mycket noga. Det finns stora risker att svenska vapen kommer att användas för att kränka mänskliga rättigheter och skapa instabilitet i . Regeringen bör därför utvärdera utvecklingen i och agera för att svenska vapen inte ska bidra till kränkningar av mänskliga rättigheter eller skapa instabilitet i regionen. Dubbelmoralen i svensk vapenexport blir tydligast i vapenexporten till de stater som krigar i . som regeringen talar sig varm för vikten av demokrati, fred och kvinnors rättigheter beväpnar krigförande diktaturer som systematiskt kränker kvinnors rättigheter och bombar det jemenitiska folket. inledde en militärallians under ledning av flyganfall mot huthirebellerna i , vilka i sin tur får stöd från ärkefiende . Kriget i har skapat världens värsta pågående humanitära katastrof. Över 22 miljoner människor behöver humanitärt stöd, och fler än 3 miljoner människor befinner sig på flykt i landet. 85 000 barn tros ha dött av svält. är en av världens största vapenköpare, i särklass den största i . Den koalition som strider mot huthirebellerna i består förutom av av många andra länder: , , , , , , och . har under alla bombningar av exporterat vapen till sex av dessa stater som deltar i koalitionen. exporterade krigsmateriel och beviljade export till dessa sex stater. Samtliga är att betrakta som auktoritära stater som bryter mot de mänskliga rättigheterna, och de deltar också i en väpnad konflikt. Strategisk export-kontroll 2018 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden avslöjade nättidningen och det franska vilken krigsmateriel som används i kriget i . Avslöjandet baseras på läckta hemliga dokument som visar att svenska Saabs radar- och stridsledningssystem Erieye har använts i kriget. Avslöjandet tydliggör och andra länders stöd till det fruktansvärda kriget. Det går inte längre att ducka för det delansvar har för det enorma lidandet i . kommer inte med trovärdighet att vara en röst för mänskliga rättigheter någonstans på jorden så länge vapenexporten till diktaturer fortsätter. I punkt 70 i den överenskommelse som Socialdemokraterna, har ingått framgår att de fyra partiernas principiella inställning är att inte godkänna vapenexportaffärer till icke-demokratiska länder som deltar militärt i så länge konflikten pågår. Det framgår även att regeringen ska pröva ärenden utifrån gällande lagstiftning. Uttrycket principiell inställning skapar dock viss förvirring, och olika företrädare från olika regeringspartier har gett olika besked. menar att regeringen, utifrån detta ställningstagande, bör be , , att lämna över alla beslut som rör export av krigsmateriel till berörda stater till regeringen för beslut. När regeringen fattar beslut ska vapen inte exporteras till dessa stater. Men mig veterligen har inget skett med punkt 70 tecknades . menar att regeringen bör vidta åtgärder så att dessa stater inte får några vapen. Den planerade leveransen av Saabs radar- och stridsledningssystem Globaleye, en uppföljare till Erieye som nämns i de franska dokumenten, till måste stoppas. De läckta dokumenten som visar att Erieye används i säger också att är huvudansvarigt för att upprätthålla blockaden av . Globaleye skulle markant öka denna förmåga – och med större effektivitet. Om exporten beviljas kommer den att få direkta och långvariga konsekvenser. Det finns möjligheter inom det svenska regelverket att säga nej till följdleveranser och dra tillbaka redan godkända vapenaffärer om det finns särskilda skäl för det. Det brutala krig som pågår i och bevisen för att svenska vapen används bör i detta fall ses som tillräckligt starka skäl. menar att regeringen måste ta sitt ansvar och stoppa vapenexporten till bland annat . Jag yrkar bifall till reservation. 130 HANS (M): Världen är inte alltid en särskilt vacker plats. Men det är ändå vår uppgift att förhålla oss till denna plats och göra det bästa av situationen när instabilitet, osäkerhet och konflikter råder i vår omvärld. Förmågan att försvara oss mot illasinnade angrepp är den skyldighet vi har gentemot oss själva, våra nära och även människor som lever i andra delar av världen. försvarsförmåga hänger ihop med vår förmåga att ha en hög självförsörjningsgrad av krigsmateriel. Möjligheten att försvara sig på bästa sätt förutsätter att som land har den materiel som krävs och behövs för att klara den uppgiften. Att vara oberoende i förmåga att försvara vårt land innebär också att vi har ett ansvar att själva förse oss med den utrustning och den materiel som erfordras. Det håller nere kostnaderna, och det gör att vi har kontroll över den utrustning som sedan kommer att användas det så krävs. Strategisk export-kontroll 2018 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden För att klara den uppgiften är det nödvändigt att som ett litet och oberoende land också delar med sig av sin försvarsförmåga. Det innebär att export av militär utrustning måste vara möjligt för att stärka vårt oberoende och även stärka vår försvarsförmåga. vapenindustri måste ha tillgång till andra marknader än enbart den svenska för att denna modell ska fungera. Det måste ske med ansvar, och det måste ske på ett genomtänkt sätt. Därför är försvarsindustrin en central del av den svenska säkerhets- och försvarspolitiken, och krigsmaterielexporten stärker den svenska försvarsindustrins möjligheter att också bibehålla en hög och konkurrenskraftig tekniknivå. En internationellt konkurrenskraftig tekniknivå bidrar också till att förblir ett intressant land att samarbeta internationellt med. Det ligger i säkerhetspolitiska intresse att värna ett långsiktigt och kontinuerligt samarbete i materielfrågor med ett antal traditionella samarbetsländer, vilket således innebär såväl export som import av krigsmateriel. Det medför också bättre möjligheter för att påverka det internationella exportkontrollsamarbetet. Det är alltså av dessa skäl som av utrikes‑, säkerhets- och försvarspolitiska skäl valt att i viss utsträckning tillåta export av krigsmateriel. Ytterst är syftet att slå vakt om långsiktiga säkerhet. anser att ska ha en strikt exportkontrollagstiftning med noggrann kontroll och uppföljning. Vi anser att det bästa vore ett universellt juridiskt bindande fördrag som globalt stärker kontrollen av handeln med konventionella vapen. Det utgör den mest effektiva vägen att bekämpa den gränsöverskridande illegala vapenhandeln, vilken på många håll i världen föder väpnade konflikter och instabilitet. Vi vill också se ökade krav på världens länder att stifta nödvändiga lagar, skapa adekvata kontrollinstrument och upprätta eller stärka myndigheter i de länder som ansvarar för den kontrollen. Den svenska exportkontrollen av krigsmateriel har förhållandevis , , genomgått en översyn i en parlamentarisk kommitté, med resultatet att ny lagstiftning finns på plats där ett nytt demokratikriterium har införts. Det är viktigt. Det var angeläget att en komplicerad fråga löstes i bred politisk enighet. Överenskommelsen skapar långsiktiga förutsättningar för industrin och tydliga regler för länder och företag som handlar med . Exportkontrollen innebär att krigsmateriel ska kunna exporteras endast till mottagarländer som är acceptabla för . Det är viktigt också för materielförsörjningen av det svenska försvaret. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande. Jag hänvisar också till särskilda yttrande i ärendet. 131 (SD): Strategisk export-kontroll 2018 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden , svensk försvarsförmåga och svensk alliansfrihet har tjänat på att vi haft en väl fungerande inhemsk försvarsindustri. Tack vare tillgången till en sådan har vi som land kunnat förbli alliansfria och oberoende av andra stater och deras välvilja att sälja krigsmateriel till oss. Det har varit positivt, inte minst för avspänningen då det var som kallast, och det är positivt nu när säkerhetsläget kring försämrats. har en försvarsindustri som vi kan vara stolta över och som är värd att försvara och skydda. Vår försvarsindustri är väldigt teknikdrivande och satsar mer på forskning än vad och gör tillsammans – något som skulle försvinna om försvarsföretagen tvingades flytta utomlands eller lägga ned sina verksamheter. Ytterligare ett skäl att skydda vår försvarsindustri är att tillgången till egen avancerad teknologi öppnar den utländska marknaden för . Endast de som har egen avancerad teknologi kan förhandla till sig den modernaste försvarsmaterielen från andra länder. Den svenska försvarsindustrin berör ca 30 000 jobb och sysselsätter indirekt ca 100 000. Även om de säkerhetspolitiska skälen är nog finns det alltså också arbetsmarknadspolitiska skäl att värna industrin. Men för att överleva är svensk försvarsindustri helt beroende av sin export. Ett bra exempel på detta är stridsflygplanet 39 . Tack vare försäljningen av Gripen till har och getts möjligheten att fortsätta utveckla flygplanet och bibehålla vår inhemska flygindustri. Om försäljning inte hade genomförts hade detta troligtvis inte varit möjligt – något som skulle ha lett till mycket negativa konsekvenser för vår flygindustri, det svenska flygvapnets förmåga och våra skattebetalare. framkommer dock osäkerheter kring samarbetsavtalet. Risken finns att vi nu öppnat upp hela patentplattformen för Gripen, vilket gör det möjligt för att vidareutveckla systemet utan svensk inblandning. är dessutom nära vän med . Avtalet är enligt regeringens rådgivare, som analyserat det, tydligen bristfälligt och enligt Ledarsidorna ”en svidande vidräkning av som näringsminister”. Men enligt Ledarsidorna klarar sig inte heller eller undan ansvar. Ännu mer beklämmande är det att som vi andra gör vad vi kan politiskt för att förmå andra länder att köpa går den i motsatt riktning tillsammans med bland annat . Genom sina ständiga attacker, inte sällan byggda på felaktigheter och rena fake news, angriper regeringen och dess företrädare och otid . Med fullständigt befängda anklagelser och vettlösa utfall är både utrikesministern och kanske framför allt statsrådet på väg att sabotera viktiga försvarsindustriella intressen. Man undrar emellanåt vad de använder huvudet till annat än att sätta sin mössa på. kampanjer mot det ungerska regeringspartiet bidrar definitivt inte till att mildra situationen. Dessa politiska kampanjer – ofta långt under anständighetens gräns – kan nu komma att få stora konsekvenser för svensk exportindustri i allmänhet och svensk export av försvarsmateriel i synnerhet. leasar JAS 39 av svenska staten. Leasingupplägget har varit ett sätt att skaffa oss en fördel i kommande upphandlingar. Men på grund av den ständiga politiska angrepp har nu vänt blicken bort från och börjat utreda andra alternativ. Strategisk export-kontroll 2018 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Military Watch, som har goda källor i den ungerska statsförvaltningen, rapporterar att de system som utvärderas är amerikanska F-35 A. anses inte, trots det gemensamma medlemskapet i EU, vara en partner längre. på Ledarsidorna beskriver situationen så här: ”Ett förlorat leasingkontrakt och i förlängningen en situation där tappar ytterligare en i praktiken kassaskåpssäker exportaffär av JAS 39 kommer slå hårt på svenska och Gripens potential att kunna exporteras till andra länder. Att tappa en affär på den hemmamarknad som EU är, trots den fördel ett leasingkontrakt medger, kommer få oöverblickbara konsekvenser för .” Det är givetvis inte bara svenska arbetstillfällen som är hotade. Även svensk forskning kommer att skadas . Allt detta på grund av den ständiga klavertramp. Det är rent pinsamt! Kanske borde statsministern sätta munkavle på flera av sina statsråd? För vidkommande är svensk försvarsindustri och svensk export av försvarsmateriel prioriterade frågor. Vi kommer att slå vakt om exporten och göra vad vi kan för att svensk försvarsindustri även ska vara ledande – trots diverse svenska regeringars tillkortakommanden. 132 (C): Ja, detta handlar om exportkontrollredovisning från regeringens sida. Regeringen är ansvarig för krigsmaterielexporten. Det faktum att vi har en ordning med en inspektion för strategiska produkter innebär inte att regeringen inte är ytterst ansvarig. Det stod också tydligt i den utredning som kallades KEX. Det är viktigt att regeringen tar detta ansvar. Vi ser nu som är delat, för fick vi ett nytt regelverk. Lagstiftningen förblev i stort sett densamma, med viss justering, men regelverket i övrigt förändrades. Med det nya regelverket fick nog den mest restriktiva exportkontrollregim som står att hitta i världen. Det är viktigt att det nya regelverket nu får möjlighet att leverera och få genomslag. Grunden är ju att export är förbjuden. Det krävs tillstånd i särskild ordning för att bryta det förbudet. Här finns det naturligtvis särskilda förutsättningar. Vi är medlemmar i och EU. FN:s beslut om sanktioner följer vi ovillkorligen. Detsamma gäller EU och . Det är ovillkorliga villkor. Vårt EU-medlemskap skapar också särskilda förutsättningar. EU är för vår del inte en exportmarknad utan en inre marknad, och det gör att särskilda regler föreligger. På samma sätt har vi särskilda relationer med vissa länder som vi betraktar mer som vänner, som vi mer eller mindre lätt säger ja till och exporterar till. Det syns också i redovisningen. Det är exempelvis Natoländer. Utöver vår egen exportkontrollregim är vi delaktiga i en rad andra exportkontrollregimer. Det kan vara regimer för kemiska vapen, för massförstörelsevapen av olika sorter eller andra regimer som påverkar och som ingår i den prövning som måste göras. Strategisk export-kontroll 2018 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Det är viktigt att vi upprätthåller dessa regimer och inte äventyrar dem på något sätt. Det pekar vi på i vårt särskilda yttrande till detta betänkande. Vi ser naturligtvis med oro på de signaler som kommit från bland annat när det gäller möjligheten att hävda våra exportkontrollregimer fullt ut, beroende på vad utgången blir när det gäller en eventuell kärnvapenförbudskonvention. Om det blir en snäv eller bred tolkning kan påverka. Här markerar vi vikten av att säkerställa att vi inte äventyrar detta. Det framgår av vårt särskilda yttrande. I övrigt vill jag bara understryka det som är angeläget att se när vi talar om exportkontroll och den här redovisningen: skillnaden mellan krigsmateriel för strid och produkter med dubbla användningsområden. Det är klart att vi har vidgat gruppen av varor, tjänster och produkter som kan ingå i en produkt med dubbla användningsområden. Allt redovisas naturligtvis här och kan användas för att ge en bild av att det är väldigt mycket. Man kan också i debatten lätt använda en del av den totala exporten för att ge en bild av att vi exporterar väldigt mycket vapen. Men, som sagt var, en del av detta kan vara kläder. Det kan vara lastbilar eller metall. Det finns flera olika produkter som kommer in på detta sätt. Det kan röra sig om elektronik eller utrustning för mejerier eller annat som finns med i denna redovisning. Det är viktigt att se att allt inte är en och samma typ av produkter, utan det finns en stor bredd i detta sammanhang. När vi fortsatt prövar alla dessa olika delar utifrån det nya regelverket ska detta naturligtvis göras med hänsyn till säkerhet, som är vital och central för prövningen. Vi äventyrar inte säkerhet med det nya regelverket. Men vi ska också se till att det finns en tydlig redovisning av det demokratiska läget i landet. Om det finns allvarliga brister utgör detta ett hinder för export, ett så kallat villkorligt hinder. Detsamma gäller om det förekommer allvarliga övergrepp mot mänskliga rättigheter. Det är viktigt att denna bild nu kommer att sätta sig. Där bör man också fokusera från sida, för att få en redovisning av hur detta har använts i prövningen och bedömningen av det regelverk som har förnyats. Jag tror att det finns mycket att lära av den granskningen, och regeringen bör också ställas till svars för hur den har uttolkats. Det är klart att det ytterst är regeringen som i detta fall kommer att sätta praxis och nivån för hur demokratiska hinder eller hindret avseende mänskliga rättigheter ska användas. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till betänkandet och hänvisa till det särskilda yttrandet. 133 (V) replik: I samband med regeringens skrivelse om vapenexport valde att lämna en följdmotion som man vid utskottets behandling av betänkandet inte yrkade bifall till. Som redogjorde för blev det i stället ett särskilt yttrande, för man tyckte att man fick så bra skrivningar i utskottets betänkande. En annan förklaring skulle kunna vara den skarpa kritik som har fått från civilsamhällets organisationer som Röda Korset, Svenska Läkare mot Kärnvapen och för Fred och Frihet, IKFF. Strategisk export-kontroll 2018 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden menar i motionen att framtiden för svensk vapenindustri hotas om undertecknar FN:s konvention mot kärnvapen. Jag skulle säga att motionen skapar frågetecken snarare än klarhet. Är det så att vi exporterar och samarbetar kring utvecklingen av kärnvapen? Och är det i så fall något som tycker är bra? Röda korsets ordförande skrev: Sammanfattningsvis vore det anmärkningsvärt om ett land som , med sin djupa tilltro till den internationella rättsordningens normativa verkan och dess användning som ett säkerhetspolitiskt instrument, skulle frångå sin principiella linje i arbetet för internationell fred och säkerhet och, som motionens förslag indirekt antyder, vilja hålla öppet för att kunna bidra till utveckling av kärnvapen. FN:s konvention mot kärnvapen innehåller paragrafer som uttryckligen tillåter fredlig användning och samarbeten kring kärnenergi för civila syften. Euratom har avvisat att ett undertecknande skulle ha påverkan på deras arbete. Konventionen syftar bara till att stater kategoriskt ska säga nej till kärnvapen.