prot · H70945 · 2019-12-05 00:00:00 — De ska inte behöva stå i vägen för att människor ska kunna ta del av våra gemensamma kulturskatter. Regeringen har länge arbetat för att göra kulturarvet tillgängligt. Flera av våra kulturarvsinstitutioner har fått ekonomiska förstärkningar. Genom museilagen underlättas museernas samverkan så att de enklare kan ställa föremål till varandras förfogande. Kulturarvet får därmed möjlighet att nå en större publik. Fri-entré-reformen är en viktig pusselbit av många andra. Den försvann dock i högeroppositionens budget . återinför vi fri entré till våra statliga museer för alla. Kulturarvet är vårt gemensamma arv, och det ska inte gömmas bakom murar. Idrotten följer oss genom livet och berör oss på många olika sätt. Alla människor har dock inte samma möjlighet att ta del av denna fantastiska värld. Därför behöver vi tillsammans med idrottsrörelsen se till att den blir ännu bredare och ännu starkare. För att lyckas med det krävs ett målmedvetet arbete för att alla människor ska kunna inkluderas på lika villkor, oavsett vem man är eller var man kommer ifrån. Behovet av hälsosamma aktiviteter och socialt sammanhang är inte mindre hos äldre än hos yngre, snarare tvärtom. Idrott och fysisk aktivitet är ofta ett livslångt engagemang som kan bidra till bättre hälsa och minskad ensamhet bland äldre. Därför ger regeringen idrottsrörelsen stöd för att den i samarbete med pensionärsorganisationerna ska kunna genomföra satsningar på just detta. En kulturpolitik som främjar mer kultur till fler och som skyddar det konstnärliga oberoendet har framför allt två politiska strömningar att förhålla sig till. Den första är de nyliberala feberdrömmar i vilka kulturen blott är ett enkelt söndagsnöje för var och en att ägna sig åt på sin fritid, där politiken inte behöver ta ansvar för att kulturen kan finansieras och finnas tillgänglig för människor utan där kulturen har att klara sig bäst den kan på den kommersiella marknaden. Den andra är de auktoritära strömningar som förstår kulturens kraft och som med allt större självförtroende nu agerar för att kontrollera den utifrån sina egna maktpolitiska syften, de strömningar som bedriver en alltmer oblyg, högljudd och hätsk kritik mot den fria konsten, den oberoende journalistiken och allas rätt och möjlighet till praktisk och reell yttrandefrihet. Att läsa budgetmotion är lika upplysande som det är förfärande. Den ideologiska utgångspunkten är att kulturen är maktens verktyg att forma en nationell identitet utifrån sina egna, godtyckliga preferenser. De stryper finansieringen av museer vars innehåll de inte gillar. Det är anmärkningsvärt. De stryper stödet till folkbildningen. Även konstnärsstöden ska bantas. Med tanke på njugga och näst intill fientliga inställning till den fria konsten är detta inte förvånande. Den offentliga konsten ska i inte provocera, inte ställa några svåra frågor och inte problematisera vårt samhälle eller vad det är att vara människa. Utifrån politiska diktat ska konsten i stället styras för att tillgodose maktens önskningar. Kultur, medier, tros-samfund och fritid Att ogilla ifrågasättande av makt må vara ursäktat, men det blir obehagligt då ju själva aspirerar på makt. En makthavare med ett trovärdigt demokratiskt sinnelag, fru talman, välkomnar alltid granskning och ifrågasättande. Jag och regeringen väljer en annan väg. Vi väljer en politik som ser värdet av fri kultur och som strävar efter att kultur och bildning ska få ta plats i samhället, en politik där kulturen inte är någonting farligt som måste hållas i strama tyglar, en politik som värdesätter kulturen som den utvecklande kraft den är. Det finns politiska krafter som ser kulturen som ett enkelt tidsfördriv som kan prioriteras bort. Men det finns också politiska krafter som inser kulturens inneboende omvälvande kraft och som därför vill tämja den för politiska syften. Den första kraften är naiv, men den andra är farlig. Jag tänker bekämpa båda. Jag håller med den konservativa : Om kulturen inte får stå fri i sin egen rätt, vad finns det då kvar att försvara? 30 (KD) replik: Jag tackar ministern för anförandet. Det var intressant att få höra ett citat från en konservativ politiker på slutet. Jag vill ta upp ett par saker som jag reagerade på. Först har vi . Jag är själv musiker och vet vad den betyder. Jag vet att vi tog bort dessa 100 miljoner. Jag skulle vilja säga att vi inte gjorde rätt. Vi gjorde fel. Vi har återinfört de 100 miljonerna så att de finns med precis som de gör för regeringen. Vi är alltså tillbaka på banan, och det känns väldigt bra. Det är ju inte så vanligt att en politiker säger att man har gjort fel, men jag skulle nog vilja säga att det kanske var så att man gjorde ett litet misstag. Det fick jag också höra från en del ute i verksamheten. Det är bra att man reagerar, tycker jag. Det kallas demokrati. Jag är som sagt glad att vi är tillbaka på banan, för vi vill verkligen vara med och stödja . Det andra jag ville ta upp ska jag kanske ta i nästa replik, för egentligen var min fråga hur vi ska ha det med public service. Det finns ju en spänning mellan det kommersiella och public service. Jag tycker att den relationen är jätteintressant. Låt mig ställa frågan så här: Hur mycket ska public service få svälla? Hur stort ska det få bli? Det finns en uppräkning , men hur stort tänker ministern att public service – , och Utbildningsradion – ska kunna bli? 31 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Jag vill verkligen säga till och att jag tycker att det är positivt när man kan ändra sig. Jag är glad över den breda uppslutning kring som vi nu uppenbart har i riksdag. Det bådar gott , där vi behöver fortsätta diskutera vikten av i hela så att den kan vara stark och tillgänglig för alla även fortsättningsvis. Public service har vi ju diskuterat och debatterat. Vi har landat i långsiktiga spelregler för public service, nu senast med det sändningstillstånd som klubbades igenom och även med de ekonomiska förutsättningarna för public service. För mig är det viktigt med ett starkt, brett och oberoende public service för alla, men det är förstås också viktigt med breda kommersiella, fria och oberoende medier. Den mångfalden, de två benen, har tjänat svensk mediepolitik väl, vill jag hävda, och så menar jag att det ska förbli. Kultur, medier, tros-samfund och fritid Vi har också gjort väldigt mycket i regeringen för att stärka den kommersiella pressen. Vi har höjt mediestödet, en viktig del i budgeten, . Vi har tagit bort digitalmomsen för digitala publikationer. Vi har också ett helt nytt system för mediestöd där vi satsar på att täcka de vita fläckarna med låg publicistisk bevakning runt om i landet. Det är viktigt att vi behåller den balansen på mediemarknaden. Jag vill passa på att också ställa en fråga till . Hur vällovligt det än är att man har kvar satsningen på skär man ju de facto flera hundra miljoner i kulturen. Det är positivt att man tar upp kultursamverkansmodellen och vill stärka den, men drar man bort stödet till musikalisk scenkonst, vilket faktiskt innebär ett nettominus på . Hur tänker där? 32 (KD) replik: Det handlar om vad man prioriterar. Vi prioriterar vård, omsorg, socialtjänst och rättsväsen. Vi lägger 9 miljarder på ökad välfärd. Det är helt enkelt en fråga om prioritering. har jag redovisat vad vi främst prioriterar, och det måste tyvärr bli minus på andra områden. Det var bra att kulturministern ställde upp för från vid det tillfället. Jag är ordförande i här i , som jobbar med , och vill säga att det var mycket bra gjort. Vi vill smalna av public service. Man ska arbeta med framför allt kärnverksamheten. är i grunden positiva till public service. Det är ministern som har ansvaret. Jag vill därför fråga: Hur stort ska det bli? 33 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Jag tycker att jag redan har svarat på den frågan i och med att vi har lagt fast sändningstillstånden för public service. Vi har en uppräkning på för att kunna ha ett brett och oberoende public service för alla och som har ett utbud där det ska finnas någonting för alla. Jag hör att vill banta public service. Det vore djupt olyckligt och bekymmersamt. Ett smalare public service riskerar att inte vara relevant för hela befolkning. Det riskerar också att nagga det säger att man vill värna i kanten: kulturutbudet och folkbildningen. Jag hoppas alltså att tar sig en funderare och backar från den omsvängning man just har gjort i public service-politiken. Det är synd att fina ord om kultur inte manifesteras i prioriteringar i budgeten. Att skära bort i filmstöd och i stöd till den fria konsten och till biblioteken vore olyckligt för svenskt kulturliv. 34 (M) replik: Kultur, medier, tros-samfund och fritid Jag vill börja med att säga att jag inte tycker att ordet servettskiss om en budget hör hemma i en seriös debatt om ett seriöst område. Dessutom glömde ministern att säga att vi i den förra M-KD-budgeten tillförde 3 ½ miljard till kommunerna, som de själva kunde lägga där det behövde satsas. Ministern har under sin första tid som minister fokuserat på att arbeta för den fria kulturen. Det är jättebra. Men många kulturarbetare och kreatörer vittnar om att det finns ett stort antal styrande parametrar och oklarheter för ansökningar till stipendier och bidrag. Deras ansökningar riskerar att bli likriktade utifrån politiska riktlinjer. Jag skulle vilja kalla det en sorts smygstyrning. Vad händer med den obundna fria kulturens utövare när stipendier och bidrag styr över vad som får produceras för att de ska erhålla medel för att kunna skapa? Anser ministern att kultur ska vara politiskt korrekt i termer av styrda bidrag? Är det viktigt att politiken styr bidragsgivning via parametrar som mångfald, genus etcetera? Och hur definierar ministern armlängds avstånd i relation till styrande parametrar? 35 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Tack, , för frågan! Kulturen ska vara fri, och armlängds avstånd ska råda, oavsett om det är en miljöpartist eller en sverigedemokrat som styr över kulturpolitiken. Jag meddelade för någon vecka sedan att jag och regeringen har gett Myndigheten för kulturanalys i uppdrag att granska principen om armlängds avstånd på såväl statlig som och regional nivå. Precis som säger finns det flagranta övergrepp där man på något sätt vill styra vilken typ av konst som ska köpas in och vilka typer av verk man som politiker inte gillar. Det finns även den lite mer potentiella, indirekta påverkan som konstnärer kanske upplever. Det är också viktigt att granska. Jag ser fram emot det uppdraget och att Myka ska redovisa resultatet av sin granskning så att vi på olika sätt kan säkerställa att armlängds avstånd gäller och att konsten och kulturen får stå fria. Det gläder mig att har uttryckt ett engagemang för kulturskapares villkor. Jag vill säga att det finns mycket i budgetmotion om detta som också är bra. Jag vill ställa en motfråga till , mot bakgrund av att partiledare nu har aviserat ett samarbete med . Ska vi vara oroliga för att den fria kulturen och konsten lever farligt ? Bara genom att läsa budgetmotion ser man hur det ser ut i kommunerna. Det är uppenbart att när låter komma in i värmen tar , precis som säger, taktpinnen och dikterar även kulturpolitiken. Jag ställer mitt hopp till den liberala delen av som älskar frihet. Kan vi vara säkra på att inte kommer att agera dörrmatta åt en antiliberal auktoritär kulturpolitik? 36 (M) replik: Kultur, medier, tros-samfund och fritid är garanten för den fria kulturen. Det kan jag säga direkt. Jag har ytterligare en fråga till ministern. Regeringen håller på att ta fram en strategi för besöksnäringen och reviderar exportstrategin. Kommuner och regioner har egna strategier och ser vikten av att kultur- och sportupplevelser ingår i dem. Hur säkerställer kulturministern att kultur och idrott kommer att ingå även i den kommande nationella besöksstrategin? 37 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Jag tolkar som att kulturpolitik inte kommer att få något genomslag i ett framtida samarbete. Jag konstaterar att man inte har haft samma principiella inriktning i . Kultur och kreativa näringar är självklart en viktig del av exportindustri. Det är en fråga som jag följer noga. 38 (SD) replik: Man ska inte kasta sten i glashus. Men är det något jag hör i kammaren är det en kulturminister som slänger smågrus hej vilt. Jag skulle vilja påstå att ingen kulturpolitik är värderingsfri. Det har konstaterats genom historien. Jag har tidigare ändå imponerats av den saklighet och den nyansrikedom som kulturministern har uppvisat i kulturdebatter. Men hör jag att väldigt många retoriska halmgubbar byggs upp och angrips utan egentligt sakligt stöd. Vi hörde att yttrandefriheten hotas, att sverigedemokratin skulle se kulturpolitiken som maktens verktyg att styra auktoritärt, att vi stryper stödet till museerna och att vi utmanar den fria konsten. I alla dessa avseenden har kulturen och kulturpolitiken aldrig varit så politiskt styrd som med i . Det är otaliga som har konstaterat detta. För inte länge sedan uttryckte en liberal ledarskribent att det stora hotet mot den fria konsten och det svenska kulturlivet inte är utan styrning. Vem har reagerat på behovet av oberoende och armlängds avstånd när man ger direkta uppdrag att utöva normkreativitet och när man i museilagen minskar den evidensbaserade, vetenskapliga forskningen, förvaltandet och framställandet av vårt gemensamma kulturarv i motsats till förslag? Vi ville öka det avståndet. Under det tidigare socialdemokratiskt ledda styret i hade man tillsammans med och Vänstern ett fast reglemente för hur man skulle styra konstinköp. vill man stärka medborgardialogen och uppmuntra den tidlösa och folkligt förankrade konsten i det gemensamma offentliga rummet. Kultur, medier, tros-samfund och fritid I alla dessa avseenden har pekat på att vi behöver ett ökat avstånd och en folkligt förankrad kulturpolitik som också har väljarnas förtroende. 39 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: I det hörde jag många stenar kastas av just riksdagsledamoten . budget avviker som vanligt kraftigt från alla andra partiers budgetförslag. Man skriver och säger att kulturpolitiken ska användas för att forma nationell identitet. uttrycks det lite mildare: för att skapa gemenskap och sammanhållning. Kulturen och kulturpolitiken används för att fylla ett politiskt syfte, för att uppfylla det politiska projektet. Det är för mig motsatsen till fri konst och fri kultur. Att slaktar folkbildningen är ett hårt slag mot som kultur- och kunskapsnation. Hur får vi ett starkare och mer bildat om man som de dramatiskt vill sänka anslagen till folkbildningen? De vill vidare minska mediestödet med nästan och anslagen till den fria konsten med . De vill ta bort stöden till biblioteken med . Detta är en drastisk nedskärningsbudget, en budget i vilken drastiska omprioriteringar görs på ett sätt som skvallrar om politiska ambitioner för kultur. Jag står för någonting annat, nämligen en fri konst och en fri kultur där armlängds avstånd bör gälla. Det är motsatsen till kulturpolitik. 40 (SD) replik: Jag är den förste att välkomna en utredning om hur man kan stärka armlängds avstånd. Det skulle definitivt behövas, särskilt efter år vid makten på . Detta har många löpande observerat och noterat i mediekåren, i det politiska samtalet och i samhällsdebatten i civilsamhället i stort. Jag vill uppmärksamma både ministern och kammaren på att vi i årets budget för kulturutskottets beredningsområde totalt sett har en förstärkning med miljoner. Av 50 anslagsposter förstärker vi 24 områden och lägger oss på en högre ambitionsnivå än regeringen. Detta gör vi eftersom vi har lagt örat mot marken och lyssnat på vilka områden och anslagsposter som blivit eftersatta av misskötsel. Det handlar om kulturarvsmiljarden, som inte minst riktar sig till civilsamhället. Det handlar också om förstärkning av Skapande skola, förstärkningar som genom kulturlotsar kan ge fler utövare, artister och konstnärer – både professionella och amatörer – fler ben att stå på. Detta borde kulturministern välkomna om hon vill värna den fria konstens utrymme att växa i . 41 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Jag tvivlar starkt på att den fria konsten och kulturen skulle välkomna dramatiska nedskärningsbudget. De talar sig varma för filmen. Hur kan det bidra till att stärka den svenska filmproduktionen om de kapar bort en femtedel av filmstödet? Hur ska konstnärer och kulturskapare kunna stå bättre på egna ben när hårt skär ned på anslagen till den fria konsten och kulturen? I av tidnings- och mediekris väljer de dessutom att minska mediestödet med . Kultur, medier, tros-samfund och fritid Detta säger en del om syn på vikten av oberoende granskande journalistik i hela landet. (forts. § 5) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. 42 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av statsrådet , statsrådet , statsrådet och kultur- och demokratiminister . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. ledning, styrning och uppföljning 43 (M): Jag vill ställa min fråga till kultur- och demokratiministern. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att analysera ändamålsenligheten i myndigheten ledning, styrning och uppföljning samt myndighetens ekonomiska underlag. Det är en mycket oroande läsning med synnerligen skarp kritik mot den dåliga förvaltningskulturen. Statskontoret konstaterar att regeringens svaga styrning har bidragit till problemen och bristerna på , där planeringen inte utgått från den ekonomiska ramen. Äskanden har inte kopplats till verksamhetens målsättning. Det påverkar naturligtvis kontrollmakt och möjlighet att prioritera. Arbetsmiljön hos brister också tydligt. Min fråga till kultur- och demokratiministern är: Varför har regeringen låtit detta pågå? 44 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, , för frågan! Först och främst: Att låta Statskontoret genomföra analyser av olika myndigheter är en del i arbete med uppföljning och översyn av våra kulturinstitutioner. En sådan analys är viktig, för den ger oss verktyg för att se vilka utvecklingsmöjligheter myndigheten har. Det är värdefullt för oss i vårt arbete med ledning och styrning, och det är inte minst värdefullt för myndighetschefen i det fortsatta arbetet. Vi hade identifierat utmaningar när det gällde ledning, styrning och uppföljning. I och med öppningen, efter att den nya överintendenten kommit på plats, blev också kostnadsbilden tydlig. Därför gav regeringen Statskontoret detta uppdrag, i syfte att få en genomlysning av organisationen men framför allt bra underlag och verktyg för det gemensamma arbetet framåt. Det ser jag väldigt positivt på. 45 (M): Det är sällan man läser en sådan skarp kritik. har en svår ekonomisk situation. En bidragande faktor är regeringens fri-entré-reform, som har fått negativa konsekvenser för myndighetens möjligheter att finansiera verksamheten med avgiftsintäkter. har också pekat på att kompensationen är för låg. Den täcker inte myndighetens kostnad. Är det rimligt att museer blöder ekonomiskt medan regeringen håller fast vid fri-entré-reformen? 46 Kultur- och demokratiminister (MP): är största konst- och designmuseum. Det är helt fantastiskt med den publiktillströmning som har kommit efter fri-entré-reformen. Det är jag väldigt stolt över. Det är klart att det också innebär ett ökat slitage. Det innebär ett ökat behov av personal för att man ska kunna ta emot det ökade intresset för vårt fantastiska . Därför har vi lagt till pengar och också stärkt resurser . 47 (SD): Min fråga riktar sig till statsrådet och rör förutsättningarna för folk i glesbygd att arbetspendla. För sedan presenterades ett förslag till ett nytt reseavdrag. uppfattar det som ännu ett i raden av glesbygdsfientliga förslag från regeringen. Ett räkneexempel baserat på förslaget i fråga visar på att en inte alls ovanlig landsbygdsfamilj med två vuxna som har till sina jobb och som saknar kollektivtrafik skulle förlora om förslaget blir verklighet. På vilket sätt tror regeringen att ett försämrat reseavdrag kommer att stärka möjligheterna för folk att bo och verka i glesbygd? 48 Statsrådet (S): Tack så mycket, , för frågan! Frågan ligger inte i min portfölj och hanteras inte på mitt departement. Men rent generellt är det självklart så att människor på landsbygden är beroende av kommunikationer, och det handlar om vilka spelregler som politiken sätter på plats. Politiken har beställt att man ska se över reseavdragssystemet på ett sådant sätt att man får en ökad differentiering och snarare tiltar pengar från stad till land. En utredare utredde detta och lade fram ett förslag tillbaka till politiken. Vi var väldigt tydliga med att det inte motsvarande det som var politikens beställning. Om jag kommer ihåg rätt, när jag nu försöker ta det från huvudet, har man tillsatt en extra utredning för att se över detta och få in de parametrar som låg i linje med vad politiken beställde från början. 49 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får påminna om att frågor ska röra statsrådens tjänsteutövning. 50 (SD): Tack, statsrådet, för svaret! Jag är väl medveten om att regeringen har tvingats att agera i frågan. Med tanke på det initiala förslagets utformning kvarstår ändå frågan: Vilken är regeringens åsikt i frågan, och är man beredd att säkerställa att det nya reseavdraget inte utformas på ett sådant sätt att glesbygdsbor blir de stora förlorarna? 51 Statsrådet (S): Jag tyckte att jag var ganska tydlig i mitt svar. När politiken direkt, när man får ett utredningsförslag, säger att detta inte var i linje med det man har beställt och tillsätter en kompletterande utredning visar man att man menar allvar. Möjligheten att ta del av undervisning 52 PER LODENIUS (C): Jag vill ställa min fråga till kulturminister . Regeringen säger sig vilja prioritera att alla barn ska ha goda möjligheter att gå i kulturskola, något som vi i står bakom. Skolinspektionen har dock lagt ett vite på kommun för att elever inte får lämna ordinarie undervisning i för att i stället delta i undervisning. Drygt hälften av kulturskolorna i landet har undervisning under ordinarie skoltid. Det är framför allt glesbygdskommunerna som löser kulturskoleundervisningen på detta sätt. Uppskattningsvis 25 000 elever har undervisning på detta sätt med kulturskolorna. Vitesföreläggandet har dock gjort att flera kommuner i landet nu har valt att stoppa undervisning under just skoltid. Jag undrar därför vad kulturministern har för avsikt att göra för att alla barn ska ha goda möjligheter att gå i kulturskola, med tanke på vad jag just har tagit upp. 53 Kultur- och demokratiminister (MP): Först och främst vill jag säga att för regeringen är prioriterad. Vi har en nationell politik för , med kulturskolecentrum, kulturskolebidrag och satsning på lärare. När det gäller beslutet i är det viktigt att säga att det rör just en kommun. För mig är det självklart att elever runt om i vårt land ska kunna ta del av inom ramen för sin skoltid, men det måste också gå att lösa så att man får rätt till den garanterade utbildningstiden. Jag vet att följer den här frågan noga. På sin hemsida har man publicerat lite råd och vägledning till kommunerna för hur man på olika sätt kan arrangera en kulturskola så att alla barn ska ha möjlighet att ta del av den också inom ramen för sin sammanhängande skoldag. 54 PER LODENIUS (C): Tack, ministern, för svaret! Med tanke på vad som har hänt i ser vi ändå att det är flera kommuner som väljer att sluta med kulturskoleundervisning som innebär att man kan gå iväg . Ser ministern att det kan krävas någon typ av regelförändring kring det här, eller räcker den här vägledningen? Kanske behövs det mer vägledning? Vad säger ministern?