prot · H70917 · 2019-10-10 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollen för justerades. § 2 Utökning av antalet suppleanter Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i näringsutskottet skulle utökas från 29 till 30. Kammaren medgav denna utökning. § 3 Val av extra suppleant Val av extra suppleant i näringsutskottet företogs. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till § 4 Anmälan om faktapromemorior Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2019/20:FPM4 Förordningsändring gällande Europeiska unionens solidaritetsfond med anledning av brexit COM(2019) 399 till försvarsutskottet 2019/20:FPM5 Meddelande om de sista förberedelserna inför utträde ur EU 2017/18:FPM162, 2018/19:FPM17, 2018/19:FPM27, 2018/19:FPM54, COM(2019) 394 till utrikesutskottet § 5 Anmälan om granskningsrapport Tredje vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till näringsutskottet: RiR 2019:26 tillsyn – förutsättningar för effektivt resursutnyttjande § 6 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2019/20:21 till civilutskottet § 7 Svar på interpellation 2019/20:20 om dålig arbetsmiljö på Mynak 1 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att initiera för att förbättra den oacceptabelt undermåliga arbetsmiljön för de anställda på Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Generaldirektören ansvarar fullt ut för arbetsgivarpolitiken och har det fulla arbetsmiljöansvaret på myndigheten. Jag har alldeles haft ett möte med generaldirektören där jag tydliggjorde för honom att jag tar uppgifterna om brister i arbetsmiljön på myndigheten på största allvar. Jag förväntar mig att generaldirektören tar sitt fulla ansvar för arbetsmiljön på myndigheten. Vid mötet redogjorde generaldirektören för de åtgärder som han har vidtagit samt avser att vidta. Jag fortsätter att följa frågan noga. 2 (M): Jag tackar ministern för svaret. Min fråga var vilka konkreta åtgärder ministern avser att initiera för att förbättra den oacceptabelt undermåliga arbetsmiljön för de anställda på Myndigheten för arbetsmiljökunskap, Mynak. Ministern svarar: ”Generaldirektören ansvarar fullt ut för arbetsgivarpolitiken och har det fulla arbetsmiljöansvaret på myndigheten.” Det är helt rätt. Men om inte det här fungerar har ministern det övergripande ansvaret för myndigheten. Jag har debatterat den här frågan för ganska länge sedan med ministerns företrädare, , som svarade på samma sätt. Jag undrar: Var går smärtgränsen för den undermåliga arbetsmiljösituation som personalen på myndigheten har? Jag vill ge en kort bakgrund. kunde avslöja att flera anställda hade sagt upp sig och larmat om en usel arbetsmiljö på den nystartade Myndigheten för arbetsmiljökunskap i . Generaldirektören anklagades för hård hierarkisk styrning och trakasserier av personal. lokala skyddsombud gjorde en arbetsmiljöanmälan med krav på omedelbara åtgärder. Parallellt skickades en skrivelse till . Majoriteten av de anställda anses stå bakom skrivelsen. Det gjordes uttalanden som fick personalen att må dåligt. Det fälldes kommentarer om vikt. Det kom uppmaningar till kvinnor att bära kort kjol och högklackat. slutade ytterligare anställda vid myndigheten. Branschorganisationen Företagshälsor meddelade arbetsmarknadsministern att man inte längre hade förtroende för myndighetens förmåga att utföra sitt uppdrag. Detta är oerhört allvarligt. En del av myndighetens uppdrag är just att sprida kunskap om hur företagshälsor ska arbeta på bästa sätt. Därför anlitades också företagshälsobolaget . Alla anställda skulle intervjuas om sina erfarenheter, och en rapport med förslag till förändringar skulle lämnas in . kommunikationschef uttryckte sig såklart positivt om att man tog tag i detta och att man tog hjälp. Sedan har dock avsagt sig uppdraget. Detta är anmärkningsvärt. meddelade myndigheten att bolaget hoppade av, då man enligt tjänsteanteckningar inte hade samsyn om uppdraget och skulle få svårt att samarbeta kring resultatet. Myndighetens fackliga företrädare från , , har varit skyddsombud på arbetsplatsen. Det var som i sin roll som skyddsombud lade fram en begäran till generaldirektören om att en skyndsam arbetsmiljöåtgärd skulle vidtas. Därvid räknades en lång rad problem upp som ansågs riskera medarbetarnas hälsa: hög arbetsbelastning, krav på snabb leverans, tillgänglighet och , avsaknad av systematiskt arbetsmiljöarbete, vilket krävs enligt lagen, samt en starkt påfrestande situation. Ministern har i uttalat att man tar situationen på allvar och att man följer det här. Det är samma uttalanden som den tidigare ministern har kommit med. Min fråga är: Vad menar ministern med att man tar detta på största allvar? Problematiken har varit känd länge men fortsätter. Jag vill gärna ha svar på det här. 3 (M): Jag tackar för en mycket bra och viktig interpellation. Uppenbarligen har regeringen stora problem på arbetsmiljöområdet. Man har skapat en myndighet som ska jobba just med arbetsmiljöfrågor men där det verkar vara kaos och hela havet stormar. Precis som redogjorde för har företagshälsobolaget haft ett uppdrag. hoppade av uppdraget eftersom man inte fick utföra arbetet som man själv tänkt sig, det vill säga intervjua de personer som slutat. Det var också så att akademikerfackets lokala skyddsombud slog larm. Man kan inte direkt påstå att statsrådets interpellationssvar är uttömmande. Det väcker en lång rad frågor, precis som beskriver. Det vore intressant att veta vad regeringen är mest nöjd med när det gäller den hårt kritiserade myndigheten. Finns det något mål som man har uppnått med Mynak? Vad är det som gör att statsrådet har förtroende för myndigheten och ledningen? Väljarna och Gävleborna förtjänar svar. Vad är det som gör att statsrådet anser att myndigheten över huvud taget fungerar? Det finns även andra områden där regeringen verkar ha problem i frågor som rör arbetsmiljö. har en publikation avslöjat att misstänks mörka egen dålig arbetsmiljö. Man har inte diariefört viktiga skrivningar till . Jag skulle vilja ha det korta, enkla och raka svaret på följande frågor: Vad är statsrådet mest nöjd med när det gäller den här myndigheten, som ska jobba med arbetsmiljökunskap, och vad det är det som gör att statsrådet har förtroende för myndighetens ledning? 4 Arbetsmarknadsminister (S): Som jag berättade i mitt interpellationssvar träffade jag generaldirektören för myndigheten . Jag har varit väldigt tydlig med att jag tar uppgifterna om situationen på myndigheten på allra största allvar. Generaldirektören har för mig redovisat de planerade och vidtagna åtgärderna. Det är såklart väldigt viktigt. Myndigheten har i samverkan med skyddsombud och arbetstagarorganisationer identifierat ett antal åtgärder. Man har sammanställt dessa i en handlingsplan för arbetsmiljöarbetet. Jag har också tydliggjort för myndighetschefen att jag i närtid förväntar mig att se resultat av de åtgärder som myndighetschefen har vidtagit och planerar att vidta. Därför fortsätter jag att följa frågan noga. Jag kommer också att följa upp resultatet av de vidtagna och planerade åtgärderna på ett lämpligt sätt. 5 (M): Det finns tydliga förväntningar på en myndighetschef som stipuleras i myndighetsförordningen 2007:515 och som sedan utvecklas i regeringens chefspolicy för myndighetschefer. Till det kommer även övriga lagar och förordningar som man har att förhålla sig till som arbetsgivare och chef. Det är intressant att veta hur statsrådet ser att myndighetschefen uppfyller kraven i myndighetsförordningen. Upplever ministern att myndighetschefen gör det? I 4 § 4 står att myndighetens ledning ska säkerställa att det vid myndigheten finns en intern styrning och kontroll som fungerar på ett betryggande sätt. Det står också i förordningen att myndigheten ska se till att de anställda är väl förtrogna med målen för verksamheten och skapa goda arbetsförhållanden och ta till vara och utveckla de anställdas kompetens och erfarenhet. Dessutom skulle det vara intressant att få höra hur statsrådet ser att myndighetschefen uppfyller kraven i chefspolicyn. Där står följande om kvalificerat statligt ledarskap: Myndighetschefen ska entusiasmera och motivera sina anställda och vara initiativrik och analytisk samt ha en god samarbetsförmåga. Myndighetschefen behöver inte nödvändigtvis själv vara den främsta experten inom sitt verksamhetsområde men ska ha förmåga att samla den personal som krävs för att verksamheten ska kunna bedrivas effektivt och säkert. Myndighetschefen behöver vidare ha en förmåga och ett intresse av att samarbeta och arbeta strategiskt med kompetensförsörjningsfrågor. Flera medlemmar av det befintliga insynsrådet har uttalat sig om ett bristande förtroende för myndighetens förmåga att leverera sitt uppdrag, vilket är allvarligt. Mina frågor är: Har statsrådet eller departementet undersökt hur de viktigaste intressenterna ser på myndighetens möjlighet att utföra sitt uppdrag? Vilka insatser ser statsrådet som nödvändiga för att upprätta förtroendet för myndigheten? Vilka råd eller instruktioner har myndighetschefen fått av statsrådet? Alla människor kan göra misstag. Grunden i den lagstiftning och praxis vi har på arbetsmarknaden är att alla ska ha chansen att rätta till det som inte fungerar. Arbetsgivaren, det vill säga regeringen, har också ett omfattande ansvar att stödja den anställde så att den kan förändra det beteende som arbetsgivaren inte anser stämmer överens med de krav som finns på arbetsmarknaden. Här skulle det vara väldigt intressant att ta del av om statsrådet anser att de allvarliga beteenden som har rapporterats är i enlighet med de krav som regeringen ställer på just myndighetschefer. 6 (M): Det är alltså den här regeringen som har skapat Myndigheten för arbetsmiljökunskap, som har placering i . Det är den här regeringen som har utsett ledningen för den myndigheten. Det är den här regeringen som är ansvarig för arbetsmiljön på alla sina myndigheter. Det är mer än lovligt pinsamt, med tanke på att det är regeringens prestigemyndighet för att jobba just med arbetsmiljökunskap, att den har uppenbara stora interna problem. Jag tyckte att jag ställde två raka och enkla frågor. Men jag var tydligen otydlig eftersom statsrådet inte besvarade dem. Jag ställer gärna om dem igen. Vad är det regeringen anser har varit mest lyckosamt med den nya myndigheten? Jag tänker då naturligtvis inte på alla konsulter som får jobba med arbetsmiljöfrågor på myndigheten. Det var den ena frågan. Den andra frågan är: Vad anser statsrådet om att avsäger sig uppdraget för att det inte får utföra det uppdrag som det vill för att kunna reda ut arbetsmiljön på myndigheten? Det verkar finnas en röd tråd genom frågorna. avslöjar att det även förekommer en dålig arbetsmiljö på , fru talman. Man diarieför inte handlingar på grund av att man är rädd för att den mediala bilden ska skadas. Det verkar vara ett genomgående tema för regeringen. Det är viktigare med mediala bilder än vad det är med en god arbetsmiljö för medarbetarna. Jag skulle gärna vilja ha svar på de två enkla frågorna jag ställde till statsrådet. 7 Arbetsmarknadsminister (S): Jag vill börja med att säga att för regeringen är arbetsmarknadsfrågorna av yttersta vikt. Vi prioriterar dem i många olika myndigheter. Det är väldigt viktigt att också vara tydlig här i kammaren. Kränkande och diskriminerande beteenden är såklart aldrig acceptabla. Det har förtydligats till myndighetschefen att regeringen förväntar sig att myndighetschefen företräder myndigheten på ett professionellt och förtroendefullt sätt samt har ett respektfullt och värdigt bemötande. Som jag nämnde tidigare, fru talman, har myndighetschefen för mig redogjort för vidtagna och planerade åtgärder. Man har, precis som det ska gå till på svensk arbetsmarknad, i samverkan med skyddsombud och arbetstagarorganisationer identifierat åtgärder och sammanställt dessa i en handlingsplan för arbetsmiljöarbetet. En av åtgärderna i handlingsplanen handlar om att genomföra en kartläggning av myndighetens organisatoriska och psykosociala arbetsmiljö samt utifrån kartläggningen formulera rekommendationer om åtgärder för myndighetens systematiska arbetsmiljöarbete. Särskilt ska frågor om arbetsbelastning, bemötande och delaktighet belysas. Myndigheten har i detta sammanhang kopplat in företagshälsovården att utföra uppdraget. Myndighetschefen har informerat mig om att ett annat bolag än det tilltänkta har tilldelats uppdraget att uträtta kartläggningsuppdraget. Jag vill också förtydliga att den svenska förvaltningsmodellen innefattar en delegering av de arbetsgivarpolitiska frågorna till myndigheten. Den arbetsgivarpolitiska delegeringen innebär att myndighetschefen fullt ut ansvarar för arbetsgivarpolitiken på myndigheten. Myndighetschefen ansvarar inför regeringen för verksamheten och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt. Regeringen har att bedöma att verksamheten på myndigheten fungerar på ett betryggande sätt. Detta sker bland annat genom de årliga myndighetsdialogerna. Vi har också en löpande och väldigt nära dialog mellan och myndigheten. Som jag sa tidigare fortsätter jag att följa frågan noga, och jag kommer också att följa upp resultatet. 8 (M): Företagshälsor företräder 130 företag och arbetar just med företagshälsovård runt om i landet. skickade vd:n ett mejl till arbetsmarknadsminister där han uttryckte sin stora oro för situationen på Mynak. Han säger till : ”Myndigheten ska spela en vital roll i arbetsmiljö-Sverige, men med tanke på rådande situation där man knappt har någon personal kvar så klarar de inte av att fullföra sitt uppdrag. Dessutom är vi oroliga för arbetsmiljöområdet som sådant, när en myndighet som ska hålla koll på sådant har så pass allvarliga arbetsmiljöproblem.” Han är också kritisk mot regeringen. Han uttrycker att man från regeringens sida inte har hanterat problemet med tillräcklig kraft. Man har inte agerat tillräckligt fort, och man har inte gjort tillräckligt. Om man hade gjort det redan vid den första förvarningen skulle inte så här många personer ha behövt sluta på myndigheten. Situationen hade varit betydligt bättre. Han uttrycker också att regeringen måste ta sig en rejäl funderare på hur man upprättar förtroendet för myndigheten och hur man ser till att den blir en attraktiv arbetsplats. Vi pratar om en myndighet som ska handleda andra på det här området, vilket är anmärkningsvärt. , Företagshälsor och personal på Mynak har alltså inte längre förtroende för myndigheten och dess ledare. Det är klart allvarligt. Min fråga till ministern, som jag fortfarande inte har fått svar på, blir: Hur länge ska regeringen vänta med att följa upp en myndighet där personalen far så illa och där personalen slutar? är en organisation som många saknar förtroende för. 9 Arbetsmarknadsminister (S): Arbetsmiljöfrågorna är väldigt viktiga för regeringen. Därför är också myndigheten och dess verksamhet viktiga. Regeringen har höga förväntningar på att myndigheten kan fullgöra sitt uppdrag och bedriva en bra verksamhet. Eftersom arbetsmiljöområdet också berör många olika aktörer, och även politik och olika ämnesområden, är det såklart nödvändigt att myndigheten har goda relationer både till andra myndigheter, till arbetsmarknadens parter och till forskningen. Jag har tydliggjort för myndighetschefen att jag förväntar mig att i närtid se resultat av de åtgärder som myndighetschefen har planerat och avser att vidta. Jag följer noga frågan och kommer att följa upp resultatet. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2019/20:23 om den ökande arbetslösheten 10 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att vända trenden med den ökande arbetslösheten i allmänhet, vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att minska glappet mellan utrikes föddas och inrikes föddas arbetslöshet samt vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att få fler utrikes födda att kunna starta företag och den vägen ordna sin egen försörjning. En väl utformad arbetsmarknadspolitik bidrar till att fler kan komma i arbete. Arbete är den viktigaste förutsättningen för en egen försörjning och etablering i samhället. En aktiv arbetsmarknadspolitik är också viktig för att hålla sysselsättningen uppe vid en ekonomisk avmattning. Resurser bör fortsatt prioriteras till dem som befinner sig långt från arbetsmarknaden, till exempel långtidsarbetslösa och nyanlända. Det är angeläget att arbetsmarknadsetableringen går snabbare för nyanlända, och då i synnerhet för nyanlända kvinnor. Det är också angeläget att insatserna fördelas utifrån ett jämställdhetsperspektiv. I budgetpropositionen föreslår regeringen satsningar för totalt 1,3 miljarder för att fler ska rustas för arbete, för bättre integration, för en fortsättning av utbyggnaden av och för en aktiv näringspolitik. Därutöver föreslår regeringen ett ingångsavdrag, som syftar till att göra det mer attraktivt att anställa personer som ännu inte etablerat sig på arbetsmarknaden och personer som länge stått utanför arbetsmarknaden. Regeringen föreslår resurser för att öka antalet deltagare i upphandlade matchningstjänster som svarar mot inriktningen på reformeringen av Arbetsförmedlingen. Fler långtidsarbetslösa och nyanlända som befinner sig långt från arbetsmarknaden ska kunna få en extratjänst eller ett introduktionsjobb. Regeringen föreslår att resurser tillförs för att dämpa minskningen av extratjänster och introduktionsjobb. Det tillförs även resurser för att fler arbetslösa ska kunna få en arbetsmarknadsutbildning och på så sätt kunna möta den kompetens som efterfrågas och motverka bristen på arbetskraft. Regeringen föreslår att medel tillförs för etableringsjobb i enlighet med parternas förslag. Genom etableringsjobben kommer staten att stimulera att anställningar för nyanlända och långtidsarbetslösa kommer till stånd så att fler får chansen till ett jobb. Vidare kommer ett intensivår att införas inom ramen för etableringsprogrammet. Intensivåret bör bestå av en kedja av språkintensiva och yrkesnära insatser som ges parallellt eller efter varandra under en relativt kort sammanhängande period. Syftet är att deltagarna efter intensivåret ska vara matchningsbara mot arbetsmarknaden och komma i arbete efter påbörjat intensivår. Ett jämställdhetsperspektiv ska genomsyra intensivåret. Att skapa förutsättningar för utrikes födda att starta företag är en viktig fråga för regeringen. har ett särskilt uppdrag att nå kvinnor och personer med utländsk bakgrund. lyckades nå sitt mål vad gäller företagare med utländsk bakgrund. arbetar på flera sätt med att säkerställa ett företagsfrämjande på likvärdiga villkor. har haft regeringens uppdrag att främja företagande bland nyanlända och utrikes födda kvinnor och män. tillfördes myndigheten för att stärka främjandet av utrikes födda kvinnors företagande. 11 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Det är klart att det ibland är roligt när hela världens arbetsmarknadspolitik kretsar kring min valkrets – och . Statsministern var i , och jag tror att arbetsmarknadsministern också var där. Det ledde till ett stort reportage i den europeiska tidskriften , där man konstaterade att har misslyckats med sitt viktigaste vallöfte: att , 2020, ska ha lägsta arbetslöshet. har visserligen arbetsmarknadsministern ett kvartal på sig, men det finns väl få saker som pekar på att det ska lyckas. var det också ett stort inslag i public service, Yle, där man i ett stort reportage från beskrev extratjänsterna och hur de hade fungerat där. Vi kan konstatera att experterna har dömt ut det som meningslöst, dyrt och ineffektivt. Statsrådet har också varit i och hållit en pressträff. Det var en stor presskonferens där han berättade att det skulle bli ytterligare 761 platser på . Det är ju bra – kanske någon trodde. SVT gick ut med det, P4 gick ut med det, gick ut med det och gick ut med det. Det var bara det att siffran var helt fel. säger att det motsvarar 20 platser – och detta i ett län som har väldigt hög arbetslöshet. Precis som vi hörde i interpellationsdebatten här har också den egna nya myndigheten som är skapad i stora problem med arbetsmiljön. Om regeringen hade lyckats med sitt arbetslöshetsmål skulle ytterligare ungefär 330 000 personer varit i jobb. Det hade varit 330 000 till som hade betalat skatt och 330 000 till som inte hade gått på försörjningsstöd eller andra bidrag. kommer det tyvärr många tecken på att regeringen inte kommer att nå sitt mål om att nå EU:s lägsta arbetslöshet. Tvärtom kommer signalerna att arbetslösheten ökar. Då önskar man naturligtvis att regeringen hade en politik för fler jobb. Vad kan regeringen påverka? Det är svårt att påverka konjunkturen i världen, men man kan till exempel påverka kostnader. Skillnaden mellan regeringens och budget när det gäller en sådan enkel sak som lastbilsskatten på påverkar naturligtvis konkurrenskraften kraftigt. Jag vet att brukar berätta att hon är från . Det är jag också. Då vet man hur viktigt det är med transporter. Man vet hur viktigt det är att företagen kan sälja sina produkter och bibehålla konkurrenskraften och att de får kompensation för de långa avstånd som finns. Det gör skillnad med per lastbil i lastbilsskatt. Det gör skillnad med en flygskatt. Det gör skillnad för företagen, som behöver komma ut på sin internationella marknad och sälja sina produkter. Jag har inte sett någonting i statsrådets svar som beskriver hur man ska värna konkurrenskraften och hur man på riktigt ska motarbeta den ökande arbetslösheten. Jag tror inte ens att statsrådet själv tror att det gör någon skillnad att skjuta till någon miljard till Arbetsförmedlingen. I statsrådets uppföljande svar skulle jag gärna vilja få beskrivet vad regeringen gör . Anser statsrådet att kan nå målet om EU:s lägsta arbetslöshet, som infaller om ett kvartal? Hur värnar man konkurrenskraften? Och hur ser man till att företagen nu inte behöver rationalisera i onödan utan kan behålla sina värdefulla medarbetare när vi nu går mot en lågkonjunktur? 12 (M): var det väldigt många människor samlade och mycket känslor på torget i . ligger i mitt hemlän . Närmare 500 personer kom till en manifestation till stöd för dem som drabbas när sågverket i byn i kommun nu kommer att stängas. Nedläggningen innebär att fler än 100 arbetstillfällen försvinner från . Det är en by med färre än 200 invånare. kommun har 9 000 invånare; 500 slöt upp i demonstrationen. Vi kan räkna om detta till siffror som skulle gälla för . är 900 gånger så stort som . Det hade motsvarat 50 000 demonstranter – 50 000 demonstranter, fru talman! Jag är helt övertygad om att regeringen då hade stått och lovat en hel del från statens sida för att hjälpa till i omställningen. är det tyst. Det är knäpptyst. behöver regeringen och statsrådet agera för och hjälpa till med den svåra omställning som och nu behöver göra. Jag utgår från att regeringen kommer att komma till undsättning, precis som ni skulle ha gjort om det hade stått 50 000 demonstranter här utanför och protesterat mot att 10 000 jobb hade försvunnit i huvudstaden. Arbetslösheten i stiger månad för månad. Hårdast slår det mot landsbygden. Orter som får betala ett oerhört högt pris för regeringens oförmåga att bygga svensk konkurrenskraft, oförmåga att förbättra vårt företagsklimat och oförmåga att se till att även svensk landsbygd utvecklas. Vi hörde i debatten av om regeringens lastbilsskatt på per lastbil och år. Det går många lastbilar till ett sågverk som , och det blir dyrt. stiger arbetslösheten i , och särskilt drabbas orter som . Jag vill därför fråga statsrådet: sig regeringen om orter som ? Vad tänker regeringen göra för och kommun? Kommer ni att ingripa och hjälpa till i omställningen, som ni hade gjort om detta hade skett här i ? 13 (M):