prot · H70938 · 2019-11-26 00:00:00 — Regeringen genomför ett omfattande kunskapslyft med satsningar inom hela utbildningssektorn, från gymnasieskola, vuxenutbildning, yrkeshögskola och folkbildning till högskola och universitet. I budgetpropositionen föreslår regeringen etableringsjobb, ingångsavdrag, ökade resurser till arbetsmarknadsutbildning, fortsatt studiestartsstöd och fler deltagare i matchningstjänster. Dessa förslag bedöms bidra till högre sysselsättning och lägre arbetslöshet. understöds sysselsättningen i kommunsektorn med ytterligare 20 välfärdsmiljarder. Att vi säkerställer tillgången till förskola och äldreomsorg upprätthåller även mycket höga arbetskraftsdeltagande. Regeringen och våra samarbetspartner vill stärka ekonomi genom att främja ett mer konkurrenskraftigt och innovativt näringsliv och underlätta för dem som verkar som företagare. trädde en ny lagstiftning i kraft som underlättar generationsväxlingar i fåmansbolag. I budgetpropositionen aviserades en sänkning av arbetsgivaravgifterna genom ingångsavdraget, och dessutom aviserades sänkta arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling för att förbättra möjligheterna för företag att bedriva forskning. 34 (M): ska ha lägsta arbetslöshet, sa och i valrörelsen . Det var en ambitiös målsättning, men helt orealistisk. , , ligger vi på plats 23 inom EU av 28 länder. Vi är i skamvrån, och det är verkligen illa. Vi har högre arbetslöshet än . av den arbetsföra befolkningen går inte till jobbet . Vi har den näst lägsta tillväxten i , och spås vi få den lägsta tillväxten inom hela EU – detta trots en långvarig högkonjunktur . Vi har en exportindustri i yttersta världsklass som är ett riktigt draglok och som drar in av den svenska bruttonationalprodukten. De nya jobben skapas i företagen och av entreprenörer med drivkraft. Dock verkar regeringen inte förstå detta och vad man ska göra för att få fart på landet. Vilken beskattning av företag avser ministern att göra mer gynnsam framöver och hur? behöver en starkare finanspolitik som stimulerar investeringar i företagande och jobb. Då krävs det också reformer på skatteområdet, exempelvis lägre bolagsskatt, lägre inkomstskatt och framför allt lägre marginalskatter. har den tredje högsta marginalskatten i världen, trots att man 2020 tar bort värnskatten. Vad har finansministern för förslag för att få fart på företagen så att det blir fler jobb, eller handlar det bara om bidrag och subventioner och om mer pengar till arbetsmarknadsåtgärder och vuxenutbildning? Var finns förslagen? Jag vill ha svaret här. Finansministern är skyldig kammaren ett svar. 35 (M): befinner sig i ett allvarligt läge. Det är välkänt; det är inget som bara räknenissar inne på några kontor oroar sig för. Regeringen har gång på gång, senast i Aktuellt i går, upprepat budskapet att man inte såg detta komma, att man inte hade någon aning om det och att det på inget sätt kunde förutses. ”Hur kunde det bli så här? Vi är nästan i chock.” Men den situation vi nu befinner oss i är ytterligt förutsägbar och har varit väntad . Landets kommuner kommer att få ekonomiska problem när de flyktingar de har tagit emot inte längre ersätts med statliga pengar och vidare när ekonomin viker nedåt – när arbetsmarknaden och tillväxten viker nedåt. Ingen rimlig regering kan hävda att man inte såg detta komma och att man inte hade någon aning, för högkonjunkturer och lågkonjunkturer har vi alltid haft i ekonomin. går vi mot en svagare konjunktur, och det behöver en finansminister och en regering givetvis kunna förutse. Att handlingar får konsekvenser kan rimligtvis inte heller vara okänt. På den positiva sidan har finansministern och regeringen utlovat åtgärder för att möta den typ av problem som har, till exempel det väldigt allvarliga problemet att finansministerns politik har lett fram till att förväntas ha lägst tillväxt i hela Europeiska unionen. Ingen finansminister lyckas alltså sämre med tillväxten än vad gör. Men har inte varit helt uppgiven inför detta. Åtgärder ska vidtas – en skattereform. Interpellanten efterfrågade åtminstone partiella svar kring skattereformen. På vilket sätt ska det bli mer lönsamt, bättre och enklare att driva företag i , så att vi kan få mer av tillväxt, kreativitet, dynamik, jobbtillväxt och jobbskapande, så att fler människor kan komma in på arbetsmarknaden och så att det blir mer pengar att fördela till polis, sjukvård och annat som är viktigt för oss alla? Hur går det med skattereformen, ? Var i processen kring detta befinner sig regeringen och dess stödpartier och Liberalerna? Det är ju utlovat att det ska ske en skattereform. är det 2019. är det 2020, och snart är det val igen 2022. En skattereform kräver ett långt förberedelsearbete av ett eller annat slag – någon form av utredning eller liknande. Det finns ju inga besked kring detta. Jag undrar om finansministern kan ge ett besked eller åtminstone berätta var i processen denna skattereform befinner sig. Hur går samtalen med ? Hur går förberedelsearbetet på ? När kan vi förvänta oss ett besked om när processen åtminstone ska börja? Detta är det ena. Det andra, som också frågade om i sin interpellation, är hur det går med att stärka och förbättra villkoren för företag. Finansministern har gång på gång upprepat en önskan – om det är en politisk riktning eller inte är väl något oklart, men det är åtminstone en önskan – att få höja skatten på investeringar och entreprenörskap. Vi har i flera intervjuer, bland annat i , kunnat läsa om att finansministern vill göra de så kallade 3:12-reglerna mindre förmånliga och driva upp skatten mer på att ta risker, investera och anställa i ekonomin. Det vore bra om dessa entreprenörer kunde få besked om på vilket sätt finansministern innerst inne vill försämra dessa villkor. Att rent allmänt hota dem som vill skapa jobb med försämringar tror jag är en dålig idé om man vill att jobben ska bli fler. 36 Finansminister (S): Hur ska jobben bli fler? När jag talar med företag är det framför allt tre saker de tar upp. Det första är att de har svårt att hitta rätt kompetens. Det andra är att de har problem med infrastrukturen – inte minst järnvägar är ett stort problem som tas upp, men det gäller också vägar. Det tredje är bostäder – om man vill rekrytera personer är det ofta svårt att hitta en bostad. Det är faktiskt väldigt sällan de tar upp skatter. Framför allt gäller detta 3:12-företag, som tvärtom ofta säger att de är väl medvetna om att 3:12-reglerna är oproportionerligt gynnsamma jämfört med vad vanliga löntagare betalar i skatt. På dessa områden har regeringen viktiga förslag. När det gäller kompetensutveckling har vi ett omfattande program för att bygga ut det nya . När det gäller investeringar genomför vi just nu den största infrastrukturplanering som har skett. Vad gäller bostäder har vi nu återigen kunnat ha det viktiga investeringsstödet till hyresbostäder. Om människor ska flytta för att få jobb är det ofta viktigt att de kan hyra en bostad. Detta är någonting som tog bort. Därutöver genomför vi en del skatteförändringar och skattesänkningar som bland annat syftar till att underlätta för generationsskiften för små företag som ska växa samt för innovativa och forskningsintensiva företag som anställer personer. Därutöver finns alltså förslag på detta område. svar på alla frågor är ju oftast att man ska sänka skatten, men där har de företag jag talar med ofta en lite annan syn. 37 (M): Det var ett bra svar från finansministern att hon vill bygga ut vägnätet – det är bra att hon inser detta. Jag tycker att det då finns goda skäl att sätta igång och ta fram Östlig förbindelse och Södertörnsleden. Det har byggts en ny hamn i nere i Norvik som staten var inblandad i, men det har inte byggts någon väg. Man ska alltså åka in till med allt gods och sedan tillbaka när man ska söderut. Det är fullständigt hål i huvudet i planeringen. Jag vill också höra om finansministern tror att det är bra för familjeföretag och små företag med personalliggare när deras egna barn som jobbar i bolagen straffas. Tror finansministern att det skapas fler jobb av att vi har höga marginalskatter? Tror finansministern att det skapas nya jobb av den arbetsmarknadslagstiftning – LAS – som vi har ? Tror finansministern att det är möjligt att reformera denna och att det blir fler jobb? Det undrar jag. Finansministern är svaret skyldig. Timbro kom med en rapport i . Man vill sänka marginalskatterna och kapitalskatten. Är finansministerns åsikt förenlig med detta? Tycker finansministern att detta är ett bra förslag? Sänkta skatter ger mer kapital på marknaden; högre skatter gör staten starkare och människan svagare. Tror finansministern att familjevecka och friår är en framgångsrik väg för nya jobb? Tror finansministern att det generella bidragssystemet behöver strypas för att skapa fler jobb? Finansministern är svaret skyldig. Vi är på väg mot en riktig kräftgång med den lägsta tillväxten inom EU , trots att vi har världens bästa exportindustri. 38 (M): Om svensk export blomstrade, om svensk sysselsättning blomstrade, om tillhörde de bästa länderna i Europeiska unionen på att skapa arbetstillfällen och bekämpa arbetslöshet, om svensk tillväxt var bland de högsta i den utvecklade världen, om tillväxt var i toppen av EU:s listor, om var en trygg stad, om kommuner hade gott om resurser och om den svenska sjukvården var fri från köer skulle jag vara relativt nöjd som finansminister. Men givet hur ser ut – med otrygghet, låg tillväxt och bristande finansiering i välfärdens kärna – skulle jag inte alls vara lika nöjd som verkar vara, utan jag skulle tvärtom vara bekymrad. Framför allt skulle jag vara upptagen med att genomföra reformer som kunde vända utvecklingen, som kunde återvinna tryggheten i , som kunde bryta utanförskapet, som kunde ge växtkraft till svenska företag och till svensk tillväxt och som kunde se till att åter blev ett framgångsland som kunde beskrivas som ”the Nordic light”, där vi tillsammans kände en stor tilltro . Men detta kräver reformer och en nyfiken och framtidsinriktad finansminister. Jag återupprepar därför min fråga till finansminister : Hur går det med den stora utlovade skattereformen? Hur ser samtalen ut? Hur ser processen ut? Var ligger vi? behöver ett besked, för behöver förändring. 39 Finansminister (S): Jag noterar att när vi pratar om infrastruktur är oerhört intresserad av att bygga vägar i . Själv ser jag stora behov också i andra delar av landet. Jag tror inte riktigt på bara den Stockholmsfokuserade politiken, för det finns stora behov av förbättring av infrastruktur och vägnät i hela landet. När det gäller att sänkta marginalskatter skapade fler jobb visar forskningen att sänkta marginalskatter för dem med höga inkomster framför allt ökar arbetade timmar och inte påverkar sysselsättning och arbetslöshet särskilt mycket. Detta är forskningen tämligen enig om. Timbrorapporten är intressant. Där föreslår de 245 miljarder i skattesänkningar. Då har jag förstått det som att de menar att 140 av dem ska ske genom nedskärningar. Om tycker att det är bra politik vore det intressant att höra från vilka 140 miljarder man vill skära ned. Det är särskilt intressant mot bakgrund av att i sitt inlägg menar att kommunerna har problem med sina resurser, vilket ju är en uppfattning som jag delar. Därför beklagar jag de 20 miljarder i skattesänkning som drev igenom innan landet ens hade en regering. tycker att jag borde vara upptagen med att genomföra reformer. Jag är mycket upptagen med att genomföra reformer alla timmar som jag inte står i och har interpellationsdebatter, vilket i och för sig är ett stort nöje. Några av reformerna räknade jag också upp i mitt interpellationssvar. Skattereformen och de ambitioner som vi har med den är någonting som jag diskuterar med de fyra partier som står bakom skrivningarna om skattereformen. När vi är redo att diskutera detta publikt eller med andra partier kommer vi att återkomma. 40 (M): Det var intressant detta med Stockholmsfixeringen. Visst är jag Stockholmsfixerad. Jag är ordförande i i ; det är mitt jobb. Jag vill upplysa finansministern om att av skatteintäkterna av tillväxten kommer från . fick vi en rapport från Handelskammaren om att tillväxten nu bromsar in kraftigt i och att det är början på en lågkonjunktur . Därför är det av stor vikt att statens investeringar går till . Den enda huvudstad i , fru talman, som inte har en ringled är . Jag tror att till och med har fått en. Frågan kvarstår, fru talman: det någon skattereform? Är det bara JÖK-partierna som ska ta fram den, eller kommer övriga partier att få vara med, exempelvis som har ganska många friska förslag i skattefrågan? Det återstår också ett svar på frågan: Hur ska finansministern få fram åtgärder för fler arbetstillfällen och mer tillväxt i , eller är det bara högre skatter och bidrag som gäller? Kommunerna går dåligt , och vi vet varför. Det är därför att staten har tvingat på dem ett stort mottagande. Man fick betalt för det , och sitter man kostnaderna kvar och har många människor som inte kommer ut på arbetsmarknaden. Finansministern är svaret skyldig, och finansministern är faktiskt ansvarig för detta . 41 Finansminister (S): säger att jag är svaret skyldig. Jag har svarat på frågorna, men jag kan göra det igen. På vilket sätt ska vi skapa fler jobb? När jag pratar med företagare är det tre saker som de lyfter fram: kompetensförsörjning, infrastruktur och bostäder. I och med att jag tydligen är svaret skyldig igen kan jag upprepa svaren igen. När det gäller kompetensutveckling har vi ett stort program för kunskapsutbyggnad, , eftersom ökad kompetens är något som företagen efterfrågar. När det gäller infrastruktur har vi en stor infrastruktursatsning inte bara i , där det är viktiga satsningar, utan också i övriga delar av landet. Vad gäller bostäder har vi återinfört det stöd för byggande av hyresrätter som tog bort. Jag kan upprepa svaren fler gånger om så önskar. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2019/20:107 om slopande av överskottsmålet 42 Finansminister (S): har frågat mig om det är rimligt att förändra finanspolitiska regler som bara har varit i kraft och hur länge jag anser att en blocköverskridande överenskommelse som det finanspolitiska ramverket bör gälla för att den ska uppfattas som trovärdig. Först vill jag börja med lite historik. När statens finanser sanerades var en av de centrala delarna att införa ett finanspolitiskt ramverk så att aldrig skulle hamna i en liknande situation igen. En del av ramverket var att införa ett överskottsmål för de offentliga finanserna. Vid tiden för införandet fanns inte lika brett stöd för överskottsmålet, bland andra var emot det. Det fanns framför allt tre motiv till att införa överskottsmålet: för det första att återställa förtroendet för de offentliga finanserna och minska behovet av utländsk upplåning, för det andra att ge utrymme för stabiliseringspolitik och för det tredje att bidra till att det offentliga ska kunna möta den demografiska utmaningen framöver. Tanken var aldrig att den offentliga sektorn skulle gå med överskott om i all evighet utan att nivån på målet skulle omprövas . har vi en annan situation. Regeringen har sedan vi tillträdde 2014 vänt underskott till överskott och rustat . Statsskulden är nu den lägsta . befinner vi oss just nu mitt i det demografiska skifte som vi har förberett oss för. Mot den bakgrunden tog regeringen under förra mandatperioden initiativ till en översyn av det finanspolitiska ramverket. Redan innan inrättades meddelade vi att överskottsmålets nivå bör sänkas till ett balansmål. Utvecklingen sedan överenskommelsen slöts har stärkt argumenten för ett balansmål ytterligare. Den offentliga sektorns bruttoskuld har sjunkit snabbare än den utveckling som såg framför sig. Dessutom har penningpolitiken svårt att uppnå inflationsmålet, vilket gör att riskerna med en expansiv finanspolitik är mindre än vad kommittén såg framför sig. Regeringen är därför redo att tidigarelägga en översyn av målnivån om en bredare samsyn finns. 43 i (M): Jag vill börja med att tacka finansministern för svaret. Som en produkt av 90-talskrisen skapades ju överskottsmålet för staten. har detta och det övriga finanspolitiska ramverket tjänat oss väl. Målet handlar ju om att den offentliga sektorns finansiella sparande ska nå en viss nivå för att det ska finnas pengar att använda när tiderna blir sämre. Men vill finansminister slopa överskottsmålet och ersätta det med ett balansmål som endast kräver att statens inkomster och utgifter går ihop. Sedan finansministern först vädrade sin uppfattning om att överge överskottsmålet har frågan delvis varit begravd, detta sedan en parlamentarisk kommitté 2016 slog fast att överskottsmålet skulle behållas men sänkas från till en tredjedels procent av bnp. Den ordningen började att gälla först . Trots att överskottsmålet nu är närmare noll är finansministern inte nöjd. Om fler partier är med på bollen vill finansministern återigen se över ramverket, trots att gällande överenskommelse säger att det ska ske . Finansministern och Socialdemokraterna är inte ensamma om att vilja släppa det relativt låga krav på sparande som hon nu är bunden till, men som hon med ganska stor säkerhet inte kommer att nå vare sig eller 2020 om man får tro senaste prognoser. Flera intressegrupper vill också att pengarna som går till sparande i stället ska spenderas på annat. när statsskulden är så låg finns det väl ingen anledning att fortsätta spara, låter resonemanget. Kritiken mot överskottsmålet står dock på svag grund. Visst finns det investeringsbehov på flera håll, men varför är det just sparpengarna som ska användas till det? spenderas ju ansenliga summor på onödiga bidrag och ineffektiva klimatinvesteringar. När investeringar behöver göras är det mest rimligt att ta av de onödiga utgifterna, inte att slopa sparandet. Att i stället införa ett balansmål blir också riskfyllt, inte minst för att det nu väldigt låga överskottsmålet i praktiken är närmast ett balansmål. Om finansministern inte når målet blir det också särskilt riskfyllt. Att genom ett balansmål ytterligare sänka ambitionen gör att det visserligen blir lättare för finansministern att nå målet, men det öppnar också upp för att man fortsätter att tumma på marginalen i underkant med argumentet att situationen kräver det. Med ett fortsatt överskottsmål kan olika bedömningar göras i olika lägen. Det kan mycket väl vara så att det ibland inte nås, men sådana budgetbeslut måste i så fall försvaras på goda grunder. Sparandet inför sämre tider, så som vi nu är på väg in i, bör även fortsättningsvis vara huvudregel. Regeringen kan inte fortsätta att vara frikostig med onödiga utgifter och ytterligare sänka ambitionen för sparandet. 44 Finansminister (S): Jag kan konstatera att inte har särskilt många med sig i debatten, utan det är väldigt många andra som också menar att ett balansmål skulle vara mer väl avvägt i detta läge. har dels en låg statsskuld, dels går vi just nu in i den period som vi skapade överskottsmålet som förberedelse för. kommer nämligen de stora 40-talistkullarna upp . Väldigt många barn föddes , och de kommer upp i den ålder då man behöver mer sjukvård, äldreomsorg och hemtjänst. Detta kommer att innebära mycket omfattande utgiftsökningar för kommuner och landsting. var också 90-talistkullarna stora. De är i barnafödande ålder, och det gör att man kommer att behöva anställa lärare och förskollärare runt om i hela landet. Dessa båda saker gör sammantaget att kommuner och landsting kommer att få en knepig ekonomisk situation framöver. Min bedömning är att det vore mer väl avvägt att underlätta för kommuner och landsting än att betala av på statsskulden. Vi har nämligen en exceptionell situation som ligger framför oss. Vi i har haft en ganska stillaliggande försörjningskvot, det vill säga andelen yngre och äldre som behöver försörjas av dem i arbetsför ålder. Men just nu sker ett mycket tydligt skifte på grund av 40- och 90-talisterna. Våra 40-talister har ju jobbat ett helt långt yrkesliv, så de ska ha en trygg ålderdom. Men då måste vi också se till att kommunerna och landstingen har tillräckliga resurser. Min bedömning är att det i detta läge därför vore mer väl avvägt att ha ett balansmål. Även med balansmål minskar statsskulden i takt med att ekonomin växer. 45 i (M): Jag tycker inte att det är seriöst att riva upp det finanspolitiska ramverket. Politiken har ju angivit att regelverket ska ses över varannan mandatperiod. Det är inte rimligt att ha den tidshorisonten om man vill att det ska finnas någon trovärdighet för de regler som vi har kommit överens om. Men efter höstens budgetprocess tyder nog alltmer på att notan för januariöverenskommelsen kommer att bli högre än många hade trott. Redan dyra punkter i programmet kan utökas i förhandlingarna och dessutom kompletteras med helt nya utgifter. Liberalerna krävde exempelvis ett tillskott till kriminalvården som inte fanns i 73-punktsprogrammet. har de punkter som Socialdemokraterna har stridit för, exempelvis familjeveckan, inte ens börjat genomföras. Till detta ska läggas att LO nu kräver att överskottsmålet ska tas bort. Man vill ha mer pengar till sin önskelista, som innehåller höjda bidrag och ökade offentliga utgifter. Man inser väl att pengarna ändå inte skulle räcka till, och LO kräver därför också höjda skatter. Jag förstår att finansministern har svårt att hålla emot dessa krafter. Risken är att finansministern snart får slut på pengarna. I det läget känner jag en förståelse för att ett avskaffat överskottsmål i sammanhanget skulle vara en bekväm lösning för regeringen. 46 Finansminister (S): Det här handlar inte om ett yttre tryck, utan detta är en åsikt som jag har haft . Det är alltså ingen ny uppfattning från min sida. undrar hur länge en blocköverskridande överenskommelse ska gälla. Jag har inte sagt att vi tänker lämna överenskommelsen, utan givet att saker har förändrats sedan den slöts säger jag bara att jag tycker att man ska kunna ta upp diskussionen igen. Men jag hotar inte att lämna den, och jag tänker heller inte lämna den. Det är kanske lite vågat av en moderat att ta upp frågan om att hålla sig till överenskommelser eller inte. lämnade ju decemberöverenskommelsen . Det var en överenskommelse som vi slutit och sagt att den skulle gälla , men ni lämnade den. Ni sa inte att ni var beredda att diskutera den igen, utan ni sa – eller messade – bara att ni inte stod bakom den längre. Vad gäller energiöverenskommelsen har ni inte sagt att det har kommit nya fakta och att ni gärna skulle vilja diskutera det hela igen. Nej, er partiledare gick ut i tidningen och hotade med att lämna den. Det är inte ansvarsfullt. Jag däremot säger att jag är öppen för diskussion. Så kan man också agera. 47 i (M): Det nuvarande finanspolitiska ramverket är välavvägt, och det är en styrka att det har en förankring över blockgränsen. Att trycka på gaspedalen och kraftigt öka de offentliga utgifterna riskerar att leda till slöseri med de offentliga medlen. Det är medel som kommer att behövas i den kommande lågkonjunkturen. En översyn av målen är ändå planerad att ske . Till dess kan finansministern gott få hålla i pengarna. 48 Finansminister (S): motstånd var kraftigt när vi införde överskottsmålet, och de kallade det för överbeskattning. När vi sedan ville ändra överskottsmålet var de också mycket emot det och tyckte att vi absolut skulle ha kvar överskottsmålet, som tidigare kallats överbeskattning. Men vi lyckades få med dem på att gå ned till en tredjedels procent. När vi nu säger att tiden kanske är mogen att åter se över detta är emot detta igen. Det är kanske detta som är definitionen av att vara konservativ. Jag har dock ingen brådska, för jag vet att jag har tiden på min sida. Balansmål är det som i detta läge är mest väl avvägt för ekonomi. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2019/20:119 om kontroll av samordningsnummer 49 Finansminister (S):