prot · H60958 · 2019-03-01 00:00:00 — tycker att det tog för oss att införa gränskontrollerna. Vi införde dem . Vi ska nog vara tacksamma för att det då inte var en alliansregering, eftersom det då nog inte hade blivit några gränskontroller alls. Så stora var nämligen låsningarna i den konstellationen. När det sedan gällde id-kontroller, som var en annan viktig del i detta, som gjordes på den danska sidan av dem som ville åka till över fick vi en ny lagstiftning på plats . Men jag glömmer aldrig att när jag kom hit till med denna lagstiftning klarade inte av att rösta för den, trots att de först hade sagt att de var för den. Då var det en del som lobbade för att detta skulle ställa till så stora bekymmer i och i fråga om integrationen mellan och . Därför ville de ställa sig utanför. skrev en artikel om att detta skulle vara förödande för integrationen i . Det slutade med att lade ned sina röster när det gällde id-kontrollerna. Vi fick igenom id-kontrollerna ändå, och jag tror att det var helt avgörande. Hade vi inte fått ordning på detta hade hela vårt asylsystem brutit samman 2016. Det fanns nämligen ett par hundra tusen personer i som inte var registrerade och som när som helst skulle kunna röra sig upp mot i ett läge då vi redan hade tagit emot ungefär 150 000 personer. Id-kontrollerna var därför jätteviktiga. När det gäller familjeåterföreningsfrågan tycker jag att vi , när vi är i ett läge då vi har normaliserat situationen med det minsta mottagandet och när vi kan, måste skapa en ordning där vi ger utrymme för mer av medmänsklighet än vad vi kanske har kunnat klara tidigare och ser till att genomföra dessa familjeåterföreningar. Det är alltså kvinnor och barn, som ofta befinner sig i flyktingläger, som har möjlighet att återförenas med sin make och med sin pappa här i . Jag tror faktiskt att det har betydelse också för integrationen. Vi gör bedömningen att det rör sig om en grupp på ungefär 8 000 individer. Det klarar vi faktiskt av att göra. Jag tror att det stärker integrationen också. 20 (M): Om man minns presskonferensen som höll får man en annan bild än den som migrationsministern beskriver här i kammaren. Det hade varit bättre och mer effektivt om vi hade haft en gemensam gränskontroll med vårt grannland mot den tyska gränsen. Vi hade fått ned kostnaderna, vi hade samordnat mycket bättre och det hade varit mycket effektivare. Problemet fanns nämligen inte mellan och utan vid gräns mot . Låt oss återigen titta på hur det är i . Vi har en stor integrationsskuld. säger inte nej till familjeåterförening. Vi säger att det ska finnas krav på egenförsörjning. När familjer återförenas måste också de barn som återförenas med sina föräldrar få en så bra integration som möjligt med rätt verktyg. Jag har själv vuxit upp med en ensamstående mamma som passiviserades i bidragssystemet. På papperet kanske det såg fint ut och att det var en familj som hade lyckats i . Men det var ingen enkel uppväxt. När man har migrerat är man klar med det. Nästa steg i livet är att integreras. Vi vet hur det är med integrationen i . Vi är det land som är sämst i på integration. Det kan vi se. Migrationsministern håller inte med mig. Men vi har ett väldigt stort transfereringssystem som människor göms i. Men, återigen, vill vi komma till rätta med integrationsskulden i måste vi begränsa invandringen. Den måste bli striktare. Om migrationsministern på allvar menar att han vill komma överens med och övriga partier – lägg fram ett förslag till förhandling, så att man kan förutse vart man är på väg. 21 Justitie- och migrationsminister (S): Normalt sett bedriver vi sådana förhandlingar på ett sådant sätt att vi skapar en plattform, och i detta fall en parlamentarisk kommitté där alla partier ingår och får diskutera fråga efter fråga. Sedan får man se om det går att komma överens. Jag hoppas, som sagt, att vill vara en del av denna lösning. Det är så vi brukar göra. Det är också så brukar agera. De brukar aldrig ställa sig utanför sådana processer. Jag hoppas att de inte ska göra det heller. När det gäller integrationen har vi ett försörjningskrav på plats. Det har vi haft . säger att vi är det sämsta landet i på integration. Då hänvisar jag till en studie som har gjort när det gäller att få in utlandsfödda kvinnor på arbetsmarknaden. Enligt den är det tvärtom. Vi är ett av de bästa länderna i vår omvärld på just det. Det hänger ihop med att vi har en mycket hög sysselsättningsgrad totalt sett. Om kan visa på något land som har en större andel utlandsfödda i arbete än vad vi har tar jag gärna den diskussionen. Men eftersom vi har så många både män och kvinnor totalt sett av arbetskraften som också är i arbete skulle jag vilja säga att vi ligger mycket bra till. Jag har sagt att vi har ungefär 1 miljon utlandsfödda som jobbar i industrin, i handeln, i välfärden och så vidare, och skulle inte ha klarat sig utan dem. Jag tror att antalet utlandsfödda som jobbar ökade med nästan 60 000 på bara och därmed kom över denna miljon. Dessutom har vi halverat etableringstiden. Förut talade vi om att det skulle ta åtta för en nyanländ att etablera sig på arbetsmarknaden. är vi nere på fyra på grund av det tryck som vi har haft på arbetsmarknaden totalt sett. Det finns, som sagt, mycket mer att göra. Men vi ska inte klä oss i säck och aska för den sakens skull. Jag tackar för en bra debatt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2018/19:75 om oberoende rättsväsende och fria medier 22 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig vilka konkreta hot mot fria medier och ett oberoende rättsväsen som regeringen har noterat och hur dessa bekämpats genom 73-punktsprogrammet och att ett antal partier har släppt fram som statsminister. En välmående demokrati förutsätter såväl oberoende domstolar som fria medier, inte minst i tider av politisk turbulens. På många håll i görs det nu försök att öka den politiska styrningen över rättskipningen och den oberoende journalistiken. Även i har det förekommit politiska uttalanden som kan tolkas som en vilja att inskränka mediernas frihet. Utvecklingen i vår omvärld gör att vi har all anledning att arbeta proaktivt med vår egen reglering. Som ett led i detta arbete har regeringen bland annat gett tryck- och yttrandefrihetskommitté i uppdrag att utreda om public services oberoende är tillräckligt garanterat i förhållande till staten. Fler åtgärder kan dock behöva vidtas för att ytterligare förbättra förutsättningarna för oberoende medier och stärka domstolarnas oberoende. Delar av de 73 punkterna i januariavtalet tar sikte på just detta. På så sätt står vi upp för ett samhälle med fria medier och oberoende domstolar. 23 HANS (M): Varför står justitie-, migrations- och demokratiminister här? Jo, det gör han för att när jag ställde min interpellation, som tog sitt ursprung i ett uttalande som statsminister gjort, hänvisade man till att demokratifrågor hanteras av statsrådet . Av det skälet kunde jag alltså inte ställa min interpellation till statsministern, utan det är som får företräda regeringen i den här demokratidebatten. Det är ett väldigt korrekt svar statsrådet avger, fru talman. Allt har dock inte varit alldeles korrekt i dess förspel. Framför allt läste jag, i likhet med många andra, , och vi var nog rätt många i som studsade till. Där sa nämligen statsminister – chef samt regeringschef – så här: ”med januariavtalet kan vi stå upp för ett samhälle med fria medier och oberoende rättsväsendet, själva grunden för den liberala demokratin.” Andra kollegor till har sagt att den öppna demokratin står på spel, och i sitt svar, fru talman, sa : ”Även i har det förekommit politiska uttalanden som kan tolkas som en vilja att inskränka mediernas frihet.” För Socialdemokraterna är 73-punktsprogrammet ett sätt att försäkra sig om ett parlamentariskt stöd för att kunna fortsätta som minoritetsregering. De andra alternativ som har funnits och när det gäller regeringsbildning har huvudsakligen inneburit att har erbjudit sig att bilda en regering med sig själva och antingen ett ytterligare parti eller två eller tre ytterligare partier, för att föra en borgerlig politik på Alliansens grund. Därför måste jag ändå ställa frågan, fru talman: På vilket sätt anser regeringen och dess företrädare i kammaren , , att en sådan regering – bestående av , av och , av och och eller av och och och Liberalerna – skulle ha utgjort ett hot mot den liberala demokratin? Sanningen är ju den, fru talman, att merparten av partierna i den här kammaren nog står bakom att en välmående demokrati förutsätter såväl oberoende domstolar som fria medier. Därför är min uppmaning till – och det är även en förhoppning – att han ska ta med sig följande budskap till sin krets av andra regeringsföreträdare, och ytterst till statsminister: ned er! Använd inte uttryck som ”hot mot den liberala demokratin” när ni tänker kritisera det största oppositionspartiet! 24 Justitie- och migrationsminister (S): Jag känner , tror jag att det är. När var politisk chefredaktör för var jag ung i , och har vi haft en hel del med varandra att göra – inte minst , när det gällde krigsmaterielexportfrågorna. är en mycket hedervärd person. Jag misstror honom inte ett endaste dugg när det gäller de demokratiska grundfundamenten. Det vill jag gärna ha sagt. Jag misstror honom inte en endaste sekund när det gäller detta. Mitt problem, fru talman, är att jag misstror som parti när det gäller partiets förmåga att i längden stå emot trycket från de auktoritära krafterna när man väl har satt sig i en utpressningssituation gentemot dem. Det är jag inte heller ensam om, utan även och Liberalerna gör det. Det var därför och Liberalerna röstade nej till – för att de förstod att vi i så fall skulle få en M-KD-regering under klacken på SD. Det är vad vi skulle ha fått, eftersom de rödgröna är större än allianspartierna här i . En M-KD-regering hade hamnat i en utpressningssituation gentemot . Detta förstod , och därför ville de ha . Men även och Liberalerna förstod det, och därför gjorde de som de gjorde. Jag är orolig att en sådan regering skulle ha tvingats föra en politik som hade gått längre och längre ut på högerkanten och lutat mer och mer åt det auktoritära hållet. Man kan ju säga att jag, , Liberalerna och andra partier bara ser spöken och att det bara är fria fantasier, men det menar jag att det inte är. Det räcker att titta på , fru talman. Där har man exakt den här situationen: en högerregering som har satt sig i en utpressningssituation gentemot , som alltså är motsvarighet. har bedrivit en kampanj mot dansk public service. Partiet har velat skära ned på och styra innehållet. satte sig den danska regeringen i en utpressningssituation mot , och bestämde sig för att verkligen trycka till och få igenom sina förslag. Resultatet blev att moderater vek sig på den punkten, och vad blev det då? Jo, det blev nedskärningar på . 400 journalister ska sägas upp, tre tv-kanaler ska stängas och tre radiokanaler ska stängas. ska utgå från kristendomen som en del av värderingarna i sin verksamhet. Man får inte längre publicera djupgående och analyserande texter. De digitala kanalerna ska inte längre få sända utländska filmer. Sådan blev uppgörelsen i . Här i har vi haft liknande tongångar från just . Jag såg att när P3 drev med for ut och sa att man borde lägga ned P3. Det kan vi ju skratta lite åt, men om verkligen hade möjlighet att sätta kraft bakom orden skulle vi inte skratta. Jag misstror alltså inte ett endaste dugg, men jag misstror förmåga att i längden stå emot den typen av krafter när man väl har satt sig i en utpressningssituation. Jag menar att vi har goda skäl till det. 25 HANS (M): Låt mig först börja med den långa vänskap som och jag har haft. Det är helt riktigt som han säger, fru talman, och det innebär att jag är tjänstledig från mitt arbete som journalist eftersom jag har ett uppdrag här i kammaren. Detta gör det naturligt för mig och mitt parti att, till skillnad från en del socialdemokrater, i debatter ständigt påminna om att tryckfriheten och rätten att publicera och ge ut böcker är universell. Därför förtjänar namn som och att sägas i den här kammaren även i samband med utrikesdeklarationen. En gång i tiden har jag dessutom kontrakterat som krönikör och fick då efter varje publicerad krönika ägna mig åt att ha telefonjour för arga läsare som ringde in och hade synpunkter på den unge radikalens texter. När som företrädare för regeringen uttrycker offentlig misstro mot största oppositionsparti och menar att det inte skulle klara av gränshållningen är det faktiskt ett långt djupare uttalande än och hans regering kanske tänker sig. Å ena sidan kräver man i olika debatter att vi ska komma överens. Det talas om samförstånd, och man bjuder in till samtal. Å andra sidan försöker man att uttala denna misstro. Den som lyssnade på tidigare inlägg hörde att han huvudsakligen uppehöll sig kring ett parti – – när han kritiserade ett annat parti: . Det finns ingen som helst evidens eller några som helst bevis för tes att en borgerlig regering bestående av ett, två, tre eller fyra partier – baserad på borgerlig politik, vilket ytterst var vad Alliansen gick till val på – skulle schackra med detta och att den i så fall inte skulle ta konsekvenserna av om den skulle hamna i det beskriver som en utpressningssituation. Problem, fru talman, är ju att regering – 73-punktsprogramsregeringen – sitter på nåder av ett vänsterparti som jag vill hävda är demokratiskt dubiöst i sin historia. Jag skulle verkligen vilja upprepa det jag sa : Lugna ned er! Tänk igenom exakt vad det är ni säger, för det får konsekvenser för det politiska samtalet i så länge 73-punktsprogramsregeringen sitter kvar. Avslutningsvis, fru talman: och jag representerar ju olika delar av , inte bara politiskt utan även ortsmässigt. är naturligtvis ett mycket intressant exempel. Det kommer att bli än mer intressant, fru talman, att se hur de danska socialdemokraterna efter vårens val kommer att förhålla sig till . Jag delar bedömning att det sker saker och ting i som jag skulle beskriva som politiskt ohälsosamma på flera områden. Det finns även saker och ting som är mycket bra i . Jag utgår från att har framfört denna typ av argument till sin demokratiministerkollega i . 26 Justitie- och migrationsminister (S): Som jag sa är jag – eller socialdemokratin – inte ensam om att känna en oro över vad som kan hända om man sätter sig i en beroende- eller utpressningssituation i förhållande till ett parti som . Det var precis därför som och Liberalerna röstade nej till . Det uttrycktes ju klart från denna talarstol från båda ledarna för dessa två partier att de inte ville ge statsministeruppdraget av det enkla skälet att en sådan regering hade blivit direkt beroende av och försatt sig i en utpressningssituation. Den bedömningen är vi alltså inte ensamma om – tvärtom var detta själva skälet till att det i stället blev en mittensamverkan mellan Socialdemokraterna, . Det berodde på att och Liberalerna kände denna oro. Jag delar den oron, och jag bestyrks i denna uppfattning när jag ser hur det ser ut i övriga . Jag tog som ett exempel, för det finns en klar parallell. Det blir ett sådant här resultat när ett parti har möjlighet att verkligen trycka till och säga: ”Om ni inte gör som vi säger med får ni inte sitta kvar”. Då skär man ned kraftigt på public service, snävar in dess uppdrag och har synpunkter på själva innehållet. Det är denna utveckling som jag absolut icke vill se i . Det är också journalisten i mig som talar, skulle jag vilja säga, precis som är fallet för . Jag vill absolut icke se en sådan utveckling i , utan vi måste värna den fria och oberoende pressen och medierna i övrigt. Jag menar – och vi kan ta andra exempel – att det i finns en dragning åt att det är de högerextrema eller högerinriktade krafterna som hotar de demokratiska grundvärderingarna på olika sätt. Vi kan tala om och om , två länder som länge har styrts av högerpartier. Där har det också funnits en strävan att på olika sätt ta kontroll över deras statsägda medier – över deras public service. Reportrar utan gränser gör en utvärdering av pressfriheten som kallas pressfrihetsindex. har rasat med 40 placeringar på den listan och ligger nu på plats 58. Också i ser vi en ökad kontroll av public service. Nyhetsförmedlingen där beskrivs som utpräglat regeringslojal. Man har även varit med i den kampanj som vi sett mot industrimannen . Det är inte hälsosamt. Om vi sedan tittar på domstolsväsendet ser vi motsvarande utveckling, som på många sätt är djupt bekymmersam. I är justitieministern nu också riksåklagare, vilket innebär att man har full insyn i olika konkreta brottsutredningar. har också sänkt pensionsåldern för domare i högsta domstolen. har reagerat på denna utveckling genom att öppna ett artikel 7-förfarande, eftersom man menar att det finns en klar risk för att de grundläggande demokratiska värdena allvarligt åsidosätts. Samma situation har vi för övrigt i , med tvister om domarutnämningar och med en ny förvaltningsdomstol som ska kunna styras tydligare från parlamentet. Frågan om att stå emot de högerextrema och auktoritära krafterna i är en av de viktigaste politiska uppgifterna . 27 HANS (M): Jag tackar statsrådet för den europeiska tour han har gett oss ut på. Låt mig bara turnera det tillbaka. Jag delar fullt ut bedömningen när det gäller . Det kan jag också göra därför att systerparti är det största oppositionspartiet i , liksom är i . När det gäller är det ingen tvekan om att vi också oroar oss över utvecklingen. Det är även därför vi markerar mot Fidesz. Däremot är det intressant, fru talman, att när han går ut och tittar på den europeiska kartan glömmer bort ett land som , där socialdemokraterna styr med ett liberalt parti och ägnar sig åt att upphäva korruptionslagar. Jag tror att vi alla har en liten byk att tvätta i den europeiska familjen. Vi försöker att göra det från vår sida. När man från socialdemokratiskt håll säger att den öppna demokratin står på spel när är villiga att bilda regering med ett, två, tre eller fyra andra borgerliga partier och när man säger att man med januariavtalet – det vill säga 73-punktsprogrammet – har stått upp för ett samhälle med fria medier och ett oberoende rättsväsen gräver man en rätt djup dikesrand mellan en regering som i vissa sammanhang påstår sig vara en samarbetsregering och det största oppositionspartiet. Därför, fru talman, finns det anledning att avsluta denna interpellationsdebatt med att än en gång upprepa uppmaningen till regeringen, som här är företrädd av : Lugna ned er! Inse vad det är ni säger! 28 Justitie- och migrationsminister (S): Jag är helt lugn, men jag är ganska oroad över en del politiska krafter som är i rörelse. Vi kan mycket väl om ha en situation där de högernationalistiska krafterna har kunnat bryta fram ytterligare i . Framför oss ligger ju ett Europaval – ett parlamentsval. Polariseringen kan då komma att öka ytterligare. Dessa krafter kan få vind i seglen och kommer då att försöka flytta fram sina positioner på många ställen, vilket bland annat kommer att innebära att dessa krafter på olika sätt kommer att ge sig på medierna och domstolsväsendet på precis det sätt som vi har sett. Det är detta jag vill stävja till varje pris. Jag menar att den konflikt som vi nu ser i , där de högerextrema krafterna försöker att flytta fram positionerna, är en av vår tids allra viktigaste frågor och att den just nu överskuggar det mesta annat i politiken. Den oro jag känner har sin grund i hur situationen ser ut i just , och jag är, återigen, inte ensam om den. Det fanns ett skäl till att inte fick mandat som statsminister. Vi röstade förstås emot honom men också och Liberalerna, som kände precis samma oro som vi för vad som skulle kunna hända. När man ser på övriga EU, länder som , och , menar jag att det finns skäl för detta. Det innebär naturligtvis inte att jag i grunden misstror demokratiska avsikter. Men vad jag känner oro för är vad som kommer att kunna hända på lite när man ställs i en utpressningssituation av de här auktoritära krafterna. Jag hoppas att vi fortsätter att ha ett bra samarbete i den här över partigränserna och att kommer att vara en del av det. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2018/19:108 Ökade utsläpp från vägtrafiken av (V) till miljö- och klimatminister (MP) 2018/19:109 Återställande av ammunition som överlåtits till av (L) till försvarsminister (S) 2018/19:110 Förföljelser av hbtqi-personer i av (L) till utrikesminister (S) 2018/19:111 Möjlighet för fackförbund att köpa lagstiftning och politiskt inflytande av i (M) till kultur- och demokratiminister (MP) 2018/19:112 Huawei av (SD) till statsrådet (S) § 14 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2018/19:320 Produktionsincitament för film i av i (SD) till kultur- och demokratiminister (MP) av (M) till utrikesminister (S) 2018/19:322 Sjukförsäkring som stöd i sorgeprocessen av (KD) till statsrådet (S) 2018/19:323 , och av (M) till utrikesminister (S) 2018/19:324 Säkerhetsbristerna hos av (M) till statsminister (S) 2018/19:325 Instruktionerna för trafikövervakning i polisens regleringsbrev av (SD) till statsrådet (S) 2018/19:326 Olovlig andrahandsuthyrning och handeln med svarta hyreskontrakt av (S) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:327 Kriminalitet kopplad till avställda bilar av (S) till statsrådet (S) 2018/19:328 Bonusen för elbilar av (M) till finansminister (S) 2018/19:329 Farleds- och lotsavgifter av (M) till statsrådet (S) 2018/19:330 Fullbelagda häkten av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:331 Straffrabatt för unga av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:332 Tiggeri av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:333 strejkvarsel av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2018/19:334 Däckbyte av (M) till statsrådet (S) § 15 Kammaren åtskildes . Sammanträdet leddes av tredje vice talmannen. § 1 Anmälan om kompletteringsval § 2 Anmälan om ordförande i utskott § 3 Anmälan om vice ordförande i utskott § 4 Meddelande om namnändring § 5 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 6 Anmälan om faktapromemoria § 7 Anmälan om granskningsrapport § 8 Ärende för hänvisning till utskott § 9 Svar på interpellation 2018/19:59 om externa aspekter av migration 1 Justitie- och migrationsminister (S) 2 (SD) 3 Justitie- och migrationsminister (S) 4 (SD) 5 Justitie- och migrationsminister (S) 6 (SD) 7 Justitie- och migrationsminister (S) § 10 Svar på interpellationerna 2018/19:61 och 63 om regelverket för förvar 8 Justitie- och migrationsminister (S) 9 (M) 10 Justitie- och migrationsminister (S) 11 (M) 12 Justitie- och migrationsminister (S) 13 (M) 14 Justitie- och migrationsminister (S) § 11 Svar på interpellationerna 2018/19:62 och 64 om en långsiktigt hållbar och stram migrationspolitik 15 Justitie- och migrationsminister (S) 16 (M) 17 Justitie- och migrationsminister (S) 18 (M) 19 Justitie- och migrationsminister (S) 20 (M) 21 Justitie- och migrationsminister (S) § 12 Svar på interpellation 2018/19:75 om oberoende rättsväsende och fria medier 22 Justitie- och migrationsminister (S) 23 HANS (M) 24 Justitie- och migrationsminister (S) 25 HANS (M) 26 Justitie- och migrationsminister (S) 27 HANS (M) 28 Justitie- och migrationsminister (S) § 13 Anmälan om interpellationer § 14 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 15 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2019