prot · H609100 · 2019-06-05 00:00:00 — vill se en bättre balans mellan kostnader för gods som går på land respektive på sjön för att uppnå mer av en konkurrensneutralitet. Vi ser här en nödvändighet av att arbeta med både positiva och negativa incitament. Därför ser vi utöver en utvecklad eco-bonus även behov av till exempel en vägslitageskatt eller motsvarande. Det finns en stor outnyttjad potential i att utveckla inlandssjöfarten. Den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen har vidtagit en rad åtgärder på det här området. Men jag förväntar mig såklart att ytterligare åtgärder kommer att vidtas. Jag vill understryka att även vi från och Socialdemokraterna är väldigt positiva till pråmtrafik och vill se att den utvecklas. Det har vi också skrivit om i vår reservation. Men vi anser inte att det behövs ett tillkännagivande i detta läge. Det behövs såklart också fortsatt satsning på fossilfrihet. De fartyg som beställs, byggs och tas i drift kommer att leva . Omställningen inom sjöfarten behöver därför accelerera. Vi ser miljödifferentiering av olika avgifter, exempelvis farledsavgifter, som ett viktigt verktyg för den här omställningen. Det ska gå att ta en merkostnad för att skapa en mer hållbar och fossilfri flotta. Fortsatt behövs också viktiga investeringar i hamnar och ett främjande av intermodalitet. Jag ser med oro på att möjligheten att transportera tåg med fartyg är så begränsad och riskerar att försvinna. Att ha möjligheten att fortsatt transportera tåg från hamnen i med fartyg är viktigt, inte minst som ett komplement till , som annars skulle utgöra den enda länken för tågtrafiken ut till . Sjöfarten är, liksom flyget, i mycket en internationell fråga. Det är viktigt att fortsatt utgör en väldigt stark röst i IMO för att en omställning ska kunna ske på internationell nivå. anser att sjöfarten är viktig för omställningen till ett fossilfritt och fossiloberoende samhälle. Men omställningen inom sjöfarten måste främjas och accelerera. Jag yrkar bifall till vår reservation nr 5. I övrigt ställer jag mig bakom utskottets betänkande. 19 (M) replik: Jag tackar för anförandet. Jag gläder mig åt att till exempel eldrift nämns. Färjan mellan och går på batteri. Vi har många hamnar där det är väldigt viktigt att man när färjan ligger i hamn kan koppla in sig på landelen. Det finns skräckexempel där färjor ligger i hamnen och har motorerna igång i för att ha systemen igång. Det kan till och med vara en hel dag i vissa fall. Men det för mig osökt in på hur vi ska få el. Där går detta egentligen lite emot politik, tycker jag. Hur ska vi få el? Det blir faktiskt en fråga som jag måste ställa. Både och jag kommer från de södra delarna av det vackra . Där nekas nu företag etablering. Man ställer in byggprojekt på grund av elbrist. Hur vill lösa detta? Hur ska vi kunna ha färjor med eldrift och förse färjor med landel om vi har elbrist? tog också upp eco-bonusen, som jag egentligen tycker är ett gott initiativ. är det 50 miljoner . frös det inne lite, eftersom det togs i bruk så sent. Det var inte mycket som delades ut. Men eco-bonusen blir på något vis ganska intressant kontra de höjda farledsavgifterna. Eftersom man höjer farledsavgifterna med drygt en kvarts miljard är 50 miljoners kompensation i eco-bonus för omställning ganska lite. 20 (MP) replik: Jag blev positivt överraskad av att jag fick en replik. Jag får tacka så mycket för den. Sedan blir jag mindre förvånad över att ledamoten vill göra det här till en kärnkraftsdebatt. Jag kan konstatera att vi från har uppmärksammat de problem som finns när det gäller kapaciteten i elnäten. Det är framför allt där problemet ligger. Däremot tror vi inte att det behövs en satsning på kärnkraft, vilket och hans parti gärna framför. Vi menar att vi måste satsa på det som är hållbart för framtiden, och då handlar det om förnybar energi. nämner eco-bonusen som ett gott initiativ. Det är roligt att höra att även uppmärksammar att eco-bonusen är ett gott initiativ. Syftet med eco-bonusen är som sagt att stimulera en överflyttning från vägtransporter till sjöfarten och då också kompensera för en del av de kostnader som uppstår i samband med att man flyttar över godset. Det handlar inte om en kompensation för farledsavgifterna, utan det handlar om en kompensation för att man flyttar över gods från väg till sjöfart, fru talman. 21 (M) replik: Jag hade inte tänkt göra detta till en kärnkraftsfråga, utan bara säga: Hur avser att se till att vi får el till färjor och hamnar? Men visst, det stämmer absolut: Jag är en stark förespråkare för kärnkraft, för jag tror att det är lösningen. Men jag tänkte inte gå in mer på det, utan jag tänkte gå in på något som sa i slutet av sitt anförande och som gläder mig oerhört. tog nämligen upp färjetrafik med räls, som är en bristvara utan like. är det en hamn i hela som har den kapaciteten, och det är . Det är rederiet som har tre färjor, tror jag att det är – två i drift och en i reserv. Men det har gått från 200 000 enheter ned till 20 000 enheter. Det är alltså väldigt olönsamt att göra detta. gör det ändå. Jag kan ur sjöfartsperspektiv, näringslivsperspektiv och totalförsvarsperspektiv se att det är viktigt att vi någonstans har möjligheten till färjetrafik med räls. Det är viktigt att vi håller kvar detta. blir det lite så att vi låter ta detta på sin bekostnad. Jag vill fråga : Är det så att – och den regering där ingår – är villigt att ta ytterligare ansvar för att vi ska ha kvar färjor med räls? finns det alltså tre färjor i . 22 (MP) replik: ser ett behov av att vi ställer om hela samhället till ett fossilfritt och förnybart samhälle. Då handlar det såväl om energiförsörjning som om transporter och industri. När det gäller energiförsörjningen vill vi se en kraftig satsning på de förnybara alternativen. Vi ser också att det är där det är mest lönsamt . Med den energiöverenskommelse som finns ser vi att vi kommer att röra oss i den riktningen. Men vi ser också ett behov av att se över de kapacitetsbrister som kan finnas i det elnät som behövs vid en elektrifiering. Som jag nämnde i mitt anförande ser jag med oro på de begränsade möjligheterna att köra tåg på färjor. Det är en fråga som aktualiseras alltmer. Det finns brister i lönsamhet och brister i viljan att investera i nya färjor med räls. Det är en väldigt viktig fråga för regeringen att bevaka. Det är också en fråga som jag och ser som väldigt viktig och som vi kommer att bevaka och driva framåt. Vi ser att det finns ett behov av att ha flera anslutningar till kontinenten för tågtrafiken. För både godset och persontrafiken och inte minst totalförsvaret, som ledamoten nämnde, finns det väldigt stort behov av att ha den möjligheten. När vi besökte andra hamnar kunde vi också konstatera just bristen på spår. Här finns kanske en potential att nyttja andra hamnar för rälstrafik även . 23 (L): är ett land som gynnas av fri handel. Vi har stora råvarutillgångar och världsledande företag som exporterar större delen av sin produktion, till exempel fordon, till andra världsdelar. Detta ger goda inkomster till . Sjöfarten står för av våra transporter ut i världen. Vi kan också konstatera att vi inom landet börjar nå eller redan har nått kapacitetstaket på våra vägar och järnvägar runt om i landet. Våra inre vattenvägar är en tillgång med relativt begränsat utnyttjande. Dessa två områden visar på sjöfartens betydelse för både ekonomiskt och miljömässigt. Det är glädjande att vi passerade 100 svenskregistrerade fartyg i den svenska handelsflottan. Från en nivå på 250 fartyg för 10–var vi nere på så lågt som 85 fartyg . Orsaken till den positiva trenden bedöms bland annat vara införandet av tonnagebeskattningssystemet. Men vi kan inte slå oss till ro. Vi behöver ta fram en övergripande handlingsplan för svensk sjöfart för att identifiera och prioritera åtgärder som skapar stabila, långsiktiga villkor för sjöfarten för att den ska kunna konkurrera på lika villkor både internationellt och med andra transportslag. Här ser Liberalerna bland annat åtgärder för att förbättra ekonomi. Dagens dåliga ekonomi riskerar att hämma investeringar i bland annat isbrytare. Det i sin tur riskerar att tillgängligheten till våra hamnar väsentligt försämras . Därför är ekonomi en av kärnfrågorna. Långsiktiga villkor underlättar för branschorganisationerna att göra nödvändiga investeringar för att öka kapaciteten och möta ökade klimatkrav på sjöfarten. Med prioriterade åtgärdspaket kan sjöfartens stora potential att bidra till transportområdets klimatmål utnyttjas. Det gäller inte minst överflyttning från våra vägtransporter. har ett drygt femtiotal hamnar. Många av dem har vuxit fram starkt kopplade till lokala företag med ett starkt behov av transporter. hamnar behöver erbjuda kostnadseffektiv och snabb omlastning av gods för att öka sin attraktivitet internationellt och gentemot andra transportslag. Här är digitalisering och vidareutveckling av infrastrukturen i hamnar mycket viktig. Konkurrensen internationellt är stenhård , och smidiga hamnanlöp gör att svensk sjöfart kan bibehålla och stärka sina marknadspositioner. Liberalerna vill öka systemtänkandet i det svenska transportsystemet på tvärs över transportslagen. Sjöfarten har en stor betydelse för trafikintensiteten i övriga transportsystemet. Därför är det viktigt att transporten till och från hamnarna är effektiv. Mycket av godset som anländer till hamnarna lastas om till lastbil och tåg. Det måste därför säkerställas att vägarna i anslutning till hamnarna har tillräcklig bärighet och är trafiksäkra samt att järnvägskapaciteten är tillräcklig. Som exempel kan nämnas att största hamn, , har enkelspår till stambaneanslutningen. Stockholmshamnen , som planerats och tas i bruk 2020, riskerar att belasta mindre, osäkra vägar med en kraftigt ökad tung trafik. Detta är inte acceptabelt. Liberalerna vill utveckla helhetstänket i transportsystemet där kapacitet och övergångar mellan olika trafikslag och utvecklingen inom olika transportslag hänger ihop. Liberalerna vill lyfta fram vikten av våra inre sjövägar. av våra inrikestransporter sker på våra inre vattenvägar. Potentialen är att en enda pråm kan ersätta minst 60 lastbilar på väg. Pråmen kan också underlätta citylogistiken i våra trafiktäta städer så att vi slipper få in stora mängder lastbilar i de centrala delarna. Vi vill fortsätta upprustningen av infrastrukturen för inre sjöfart och göra en översyn av villkoren för den inre sjöfarten. Det skulle vara en del i handlingsplanen med olika åtgärder för att stärka sjöfarten. Slutligen, fru talman, vill jag beröra kompetensbristen. För att möjliggöra en fortsatt ökning av den svenska sjöfarten och tillvarata dess möjlighet som arbetsgivare krävs att vi fokuserar på kompetensutveckling och sjöfartens speciella arbetsvillkor. Genom attraktiva utbildningsmöjligheter kopplat till goda arbetsvillkor och att man kan kombinera familjeliv med arbete inom sjöfarten kan dagens kompetensbrist undvikas . Avslutningsvis vill jag peka på att kompetent personal, långsiktiga villkor och förbättrad hamninfrastruktur är viktiga delar för att även framöver ska kunna hävda sig inom sjöfarten internationellt och ta till vara potentialen i våra inre sjövägar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 11 Väg- och fordonsfrågor betänkande 2018/19:TU16 24 (V): Vi debatterar nu trafikutskottets betänkande TU16 Väg- och fordonsfrågor. I betänkandet har vi 86 olika motionsyrkanden från olika partier. Det rör bland annat tunga fordon, självkörande fordon, en fossilfri fordonsflotta, förnybara drivmedel och många andra viktiga frågor. Jag skulle vilja börja i klimatdelen i betänkandet. När vi har arbetat med betänkandet har vi bland annat lyssnat på som har gjort sin första granskning av regeringens politik för att uppnå våra klimatmål. När det gäller våra klimatmål är den sektor som vi har ansvar för, transportsektorn, den enda sektor som har ett eget sektorsmål. Till 2030 ska utsläppen från transportsektorn ha minskat jämfört med nivåer. Det är kvar till dess. Hur ser det då ut med minskandet av utsläppen från transportsektorn? Dessvärre går det just nu inte åt rätt håll. Om vi tittar på den senaste statistiken över utsläppen från vägsektorn kan vi se att det skedde en ökning, och inte en minskning. Här har vi alltså mycket kvar att göra. Jag är glad över att det finns ett så stort engagemang i trafikutskottet. Jag skulle önska att detta engagemang kunde smitta av sig ända upp till regeringen och våra ansvariga myndigheter, för där händer det alldeles för lite. En viktig sak som lyfter upp är vår infrastrukturplanering, nämligen framtida investeringar och planeringar av infrastrukturen. Rådet konstaterar att planeringen inte är synkroniserad med våra klimatmål. Det är väldigt märkligt att vi har en infrastrukturplan som sträcker sig och som inte håller sig inom våra klimatmål. Där föreslås i stället till exempel nya motorvägsprojekt, som kommer att leda till ökade utsläpp. Här anser vi i att vi behöver göra ett omtag. Vi behöver en infrastrukturplanering och framtida investeringar som helt och hållet håller sig inom de ramar som klimatet sätter upp för oss. En viktig sak som vi i anser att regeringen skulle kunna göra här och är att införa ett förbud mot nybilsförsäljning av bilar som drivs med fossila bränslen, alltså bilar som drivs med diesel och bensin. Vi vill ha ett sådant försäljningsförbud . Med ett sådant förbud skulle vi skicka en tydlig signal till industrin om att det är fossilfria bilar som vi sätter ut på marknaden. Det är elbilar, biogasbilar och andra bilar som bara kan drivas med förnybara drivmedel. Vi tycker att det är viktigt att lägga detta ansvar på industrin till att börja med så att industrin tar fram fordon som är en del av lösningen och inte en del av problemet. Vi vill att detta nybilsförsäljningsförbud även ska drivas på EU-nivå. Jag noterar också att det här är ett krav som diskuteras i många europeiska länder just , till exempel i , som har val . Där har man aviserat ett nybilsförsäljningsförbud av fossildrivna bilar . Med anledning av detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservation nr 19, som handlar just om det här. En annan viktig fråga i betänkandet är att vi i trafikutskottet nu riktar ett så kallat tillkännagivande till regeringen om att få ett stopp på den manipulation av vägmätare i fordon som tyvärr pågår i relativt stor skala i . Jag skulle vilja säga att detta är lite av ett historiskt ögonblick, för det är första gången trafikutskottet – i alla fall såvitt jag känner till – tar ett så kallat utskottsinitiativ och riktar det direkt till regeringen. Det är ett enigt utskott som står bakom två tydliga krav till regeringen. Det första är att vi vill att regeringen kriminaliserar manipulation av vägmätare i fordon i syfte att sänka mätarens kilometerställning. Det andra är att vi vill att fordonens vägmätare ska kontrolleras vid kontrollbesiktningen och att man ska notera vägmätarställningen och jämföra den med den tidigare kontrollbesiktningen. På så sätt kan man redan vid besiktningen se om det finns en tydlig skillnad mot den tidigare kontrollbesiktningen. Manipulation av vägmätare är ett stort problem. Det är ett stort problem att det här inte är olagligt i . Jag skulle vilja säga att detta är ett växande problem. Vi talar om någonstans mellan 10 000 och en bit över 100 000 fordon med felaktiga vägmätare som rullar på de svenska vägarna. Om man manipulerar en vägmätare kan man till exempel dra tillbaka ställningen ned till 20 000, och när man sedan säljer bilen kan man få ett högre andrahandspris. Det här blir också ett stort problem när svenska bilar exporteras från till andra länder. Vi har till exempel fått medieuppgifter från , där svenska Volvobilar säljs med manipulerade vägmätare. Det handlar om att tusentals konsumenter luras i och i andra länder när de köper svenska bilar med manipulerade vägmätare. Detta är också ett trafiksäkerhetsproblem i så måtto att vi har bilar som rullar på våra vägar som är mycket äldre och som har gått mycket längre än vad som rapporteras in till våra offentliga register. Det här är en del av ett större problem. antog en resolution om just vägmätarmanipulation, där man vill att medlemsländerna ska agera och stoppa förfarandet. Flera länder har också gjort det förbjudet att manipulera vägmätare i bilar. Det gäller till exempel , , och – dock inte . Vi är flera i denna församling som har vänt oss direkt till ansvarig minister, , och till regeringen och uppmanat dem att skyndsamt agera mot fusket med vägmätarställningarna. De svar vi har fått från infrastrukturministern är att han inte här och avser att vidta åtgärder. Det är därför vi i utskottet nu agerar och riktar ett tillkännagivande till regeringen med budskapet att göra det förbjudet att medvetet manipulera vägmätare i bilar i syfte att sänka vägmätarställningen. Vi vill också att regeringen ska agera för att man vid besiktning ska hämta in uppgifter om vägmätarställningen och jämföra med tidigare besiktningsprotokoll. Vi vill att regeringen ska agera skyndsamt, för det här är ett akut problem. ligger bollen hos regeringen. Vi i trafikutskottet och har gjort vårt. röstar en förhoppningsvis helt och hållet enig riksdag för att regeringen måste agera mot det utbredda fusket av vägmätarställning i bilar. Det är, gott folk, historia som vi skriver här. Detta är stora saker. Äntligen kan vi få ett stopp på det utbredda fusket, och jag är väldigt nöjd med att vi har lyckats åstadkomma detta. 25 (M): debatterar vi betänkande TU16 om väg- och fordonsfrågor är ett stort och glesbefolkat land. Bilen, lastbilen – ja, alla våra fordon är helt nödvändiga för att hela ska fungera. Det är ingen slump att två av världens största lastbilstillverkare finns i : och Lastvagnar. Vi behöver transporterna för att få fram varor till och från företag och till våra hushåll i , där bilar och lastbilar är det enda rimliga alternativet. skogar är en av våra absolut viktigaste näringsgrenar. Virket ska ut från de allra minsta skogsvägarna till sågverk och massaindustrier. Det skapar jobb och tillväxt i hela . Våra vägar måste fungera och vara farbara både och . Underhåll och snöröjning måste fungera. Det är heller inte rimligt att ett land som är så beroende av fungerande vägar och fordon ska ha världens högsta bensin- och dieselpriser. Att det dessutom blir ännu högre bränsleskatter i ett land där skatterna ligger högt är inte rimligt. Våra företag och människor måste ha bil och lastbil för att livet och jobbet ska fungera. Bensin- och dieselskatterna har nått taket. Bensin- och dieselskatterna måste nu i stället sänkas, för svenska folket har verkligen fått nog av dessa skyhöga bensinskatter. Bensinskatterna slår hårt mot människor som måste ha bilen. De slår hårt mot människor på landsbygden. Och dessa skyhöga skatter slår hårt mot den svenska konkurrenskraften. Vi måste sänka bensin- och dieselskatterna. Vi har två av världens största lastbilstillverkare, och vi har utvecklat långa och tunga lastbilar i . Den utvecklingen måste fortsätta för att vi ska vara rationella och effektiva. Vi behöver förbättra bärigheten på våra vägar, så att de klarar högre laster och längre fordon. Detta arbete med att förstärka och bygga om våra vägar måste gå snabbare, och det är viktigt att våra vägar prioriteras för att hela ska fungera. Underhållet av våra vägar och järnvägar måste öka i . Därför är det helt ofattbart att regeringen sitter och planerar nya, dyra och synnerligen olönsamma höghastighetståg. Pengar till höghastighetståg finns inte. De pengar som finns måste gå till att rusta upp, bygga ut och underhålla våra vägar och järnvägar i , så att hela landet kan fungera. Andra viktiga frågor som tas upp i detta betänkande gäller elektrifiering av våra bilar. Det kommer fler och fler elektrifierade bilar, och det kräver verkligen att samhället hänger med och att vi bygger ut de laddningsmöjligheter som måste finnas och att vi elektrifierar våra vägar. Om inte detta sker i en snabbare takt kommer denna regering att bromsa den positiva utvecklingen mot fler elektrifierade bilar, lastbilar, bussar med mera som vi behöver här i landet. Även infrastrukturen för att klara högre el-leveranser måste förbättras och byggas ut. Vi måste ha fram mer elkraft för att klara framtidens elektrifieringsbehov. Vi behöver därför fortsätta att bygga elkraft som klarar framtidens kapacitetsbehov. Därför är det viktigt att vi underhåller och bygger ut kärnkraften i . I detta betänkande har en majoritet och sedan hela utskottet tvingat regeringen att ta tag i den olagliga manipuleringen av våra fordonsmätare. Vi har tvingat regeringen att kriminalisera manipulering av fordonsmätare i våra bilar. Det är inte rimligt att människor ska kunna manipulera fordonsmätare för att på så sätt lura den som köper bilen. Det framställs då som att bilen har rullat en kortare sträcka än vad bilen i verkligheten har gjort. Vi har också begärt att det i besiktningsprotokollet tydligt ska stå vad mätarställningen i fordonet var vid minst tre besiktningstillfällen tidigare – detta för att alla ska kunna se om mätarställningen verkligen stämmer överens med fordonets rullade kilometer. Vi i har också lyft upp vikten av att vi har ett regelsystem som underlättar för våra historiska fordon. Vi har många personer som gör ett jättejobb med att renovera och bevara gamla fordon och som sköter om våra rullande kulturhistoriska fordon. Därför vill vi ytterligare se över hur vi kan underlätta när det gäller regelverket just runt dessa veteranfordon. Vårt befintliga vägnät och de enskilda vägarna måste fungera och underhållas. Vi anser att staten även fortsättningsvis bör ta ett ekonomiskt ansvar för att upprätthålla en god standard på det enskilda vägnätet och att myndigheternas bemötande och tillämpning av regelverket bör syfta till att underlätta för underhåll och reinvesteringar i dessa enskilda vägar. Vi moderater står bakom samtliga våra reservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 14 angående enskilda vägar. 26 (V) replik: Vi hörde just tala för sänkt skatt på fossil diesel och bensin. Han sa att det inte ska byggas någon ny järnväg, att det ska byggas mer vägar och att vi ska ha fler transporter med lastbilar. står bakom målsättningen att vi ska minska våra utsläpp från transportsektorn till . Alla de saker som talade om leder till ökade utsläpp, inte minskade. I en sådan här viktig debatt tycker jag att man har ett ansvar för att också berätta hur man vill minska utsläppen, i linje med de klimatmål som vi faktiskt alla står bakom. Därför vill jag fråga: Vad är förslag för att vi ska kunna minska utsläppen från transportsektorn? 27 (M) replik: Först och främst kan jag säga detta: Det handlar om huruvida vi ska kunna ha kvar företag här i landet och om vi ska kunna fortsätta att utveckla och skapa jobb och tillväxt, vilket är väldigt värdefullt. Just i detta land är vi väldigt miljövänliga, både inom industrin och inom olika näringar. Vi ligger alltså i framkant. Om vi i detta land lägger på höga skatter kommer vi att flytta verksamheten till andra länder som har helt andra krav på utsläpp, vilket totalt sett kommer att försämra klimatet. Vänsterns och regeringens politik handlar ofta om att det enda sättet att uppnå klimatmål och annat är högre och högre skatter. Det får till följd att företag och andra flyttar utomlands. Importen från andra länder till ökar. Transporterna rullar in i i stället för ut ur , med miljövänliga produkter. Det är faktiskt så här: När människor får lite mer pengar i sin plånbok och lite bättre ekonomi på grund av sänkta skatter har de råd att köpa en ny bil. De har råd att ta de här klimatstegen i sin kedja och att kanske gå över till elektrifierade bilar. Ni beskattar folk så hårt att de inte har råd att byta bil. Ni lägger på skatt på bensin och diesel. Det är samma sak med företag.