prot · H70931 · 2019-11-13 00:00:00 — § 1 EU-politisk partiledardebatt 1 Statsminister (S): var det precis föll. Järnridån och kallt krig gav vika, och i stället växte ett ökat samarbete i fram – ett historiskt samarbete. Och just gick svenskar till vallokaler över hela landet i en folkomröstning om EU-medlemskap. Inför den omröstningen var ett land av debatt. På kavajslag och stötfångare kunde man läsa antingen ”Ja till ” eller ”Nej till EU”. Vår tillhörighet som européer var inte självklar för alla. hade sluppit de krig som plågat resten av . Vi såg oss kanske mer som skåningar, stockholmare eller svenskar än som en del av kontinenten. var och är EU ett unikt fredsprojekt där länder blir starkare genom utbyte och handel. röstade en majoritet för att skulle gå med i Europeiska unionen. Det känns därför extra passande att just ha möjlighet att presentera regeringens EU-politiska deklaration. Jag vill delge er regeringens syn på Europeiska unionen och presentera de fem viktigaste prioriteringarna . Den politiska debatten om EU handlar inte längre om ja eller nej, för eller emot. diskuterar vi i stället sakfrågor, samhällsproblem och roll i unionen. Även om det går att tycka olika i de frågorna ska vi veta det här: Ett sammanhållet EU är vår bästa tillgång när omvärlden är orolig, ett öppet EU är bästa verktyg för fler jobb och ekonomisk utveckling och ett enat EU är den bästa garanten för fred. Medlemskapet i Europeiska unionen är ett fundament för . Det är avgörande för vår ekonomi, vår säkerhet och vår röst i världen. är ett exportland, och av alla varor som vi exporterar – papper, bilar, elektronik – går till andra länder i . har ett starkt inflytande i EU. Vår röst hörs. Det vi gör har betydelse. Men ibland har det också uppfattats som att tvekat för mycket inför EU-samarbetet, och det har inte alltid tjänat våra intressen. Vår möjlighet att påverka EU:s beslut, inriktning och utveckling är av fundamental betydelse för att värna våra nationella intressen. utgångspunkt ska vara att vi fullt ut deltar i EU-samarbetet och är aktiva i utformningen av alla dess delar på ett sätt som värnar svenska intressen. ska vara pådrivande inom frågor som vi prioriterar. Vad innebär det? Jo, att de andra länderna ska veta att går att räkna med. Vi kan välja att stå utanför ibland, som med eurosamarbetet. Det valet ligger fast, men huvudregeln är att ska använda möjligheten att påverka EU eftersom det är ett grundläggande nationellt intresse. Vi tar vår chans att förbättra unionen. Det är därför regeringen vill att ska gå med i EU:s åklagarmyndighet, att vi ska fortsätta engagera oss i det fördjupade försvarssamarbetet, att vi ska göra mer i EU för att bekämpa brott och att vi ska överväga möjligheten till medlemskap i bankunionen. Vi i försöker alltid få genomslag för våra idéer. Vi skapar nya allianser men vet att i ett samarbete krävs det kompromisser därför att alternativet till samarbete är slutenhet och nationalism – någonting som vi kan se den yttersta konsekvensen av på krigskyrkogårdar. För att förbättra samarbetet anser regeringen att de fem viktigaste frågorna för EU:s arbete kommande år är: demokrati och rättsstaten, klimatet, jobb, migration och säkerhet. Låt mig börja med själva grunden för allt vårt arbete i unionen. Alla medlemsstater har kommit överens om några grundläggande värderingar, bland annat människors lika värde, demokrati och rättsstatsprincipen. Efter murens fall var en kontinent av optimism. Känslan var att friheten och demokratin inte kunde hejdas. är läget annorlunda. I några medlemsländer hotas det oberoende rättsväsendet, mediers frihet och universitetens självständighet. Det skadar hela unionen. Även om länder kan ha olika uppfattningar i sakfrågor och behöver kompromissa måste alla respektera de grundläggande värderingar som samarbetet bygger på – både för att vår kontinents historia visar vad som kan ske när vi blundar för grundläggande mänskliga rättigheter och för att hela EU-samarbetet annars blir urvattnat. Förtroendet mellan länder urholkas, investeringar uteblir, handeln minskar och jobben riskeras. kommer aldrig att kompromissa om människors lika värde, demokrati och rättsstaten, och det behöver vi i EU se till att inte heller resten av frestas att göra. Att leda klimatomställningen är en gigantisk möjlighet för . Ingen människa och inget företag eller land klarar av att ställa om på egen hand. Så enkelt är det. Här behövs det som i grunden är EU:s paradgren, nämligen samarbete. EU ska leda omställningen, inte bara för att det är en skyldighet gentemot våra barn utan också för att stärka våra länder. När våra medlemsländer leder omställningen med innovationer och forskning har våra företag också klimatsmarta lösningar som en hel värld efterfrågar. Det här skapar miljönytta i importländerna, förbättrar de exporterande ländernas ekonomi och innebär fler jobb i och mer pengar till välfärd. Det stärker EU:s ställning när vi visar att en rättvis klimatomställning är möjlig. Häri ligger möjligheten. En klimatomställning nu bidrar till fler jobb och en starkare välfärd och . ska därför driva på för en klimatlag på EU-nivå. Vi ska också arbeta för en skärpning av övrig klimatlagstiftning och för att en allt större del av EU-budgeten ska gå just till klimatomställningen. EU:s mål för minskade utsläpp till 2030 ska skärpas så att ambitionen är i linje med 1,5-gradersmål, och EU ska nå nettonollutsläpp . EU ska ta möjligheten att leda omställningen av det enkla skälet att vi människor, våra företag och klimatet tjänar på detta. Mäns och kvinnors vardag, liv och arbetsvillkor ska förbättras genom EU. Ett sätt är att samarbetet ska bidra till fler jobb. För att det ska vara möjligt i en allt hårdare tid av global konkurrens behöver EU en modern och hållbar industripolitik som bygger på handel och inre marknad snarare än på protektionism. Men EU ska inte bara ha fler jobb, utan vi ska ha sjysta jobb. Om du jobbar i ska svenska regler följas. Så är det bara. Lönedumpning och osund konkurrens ska bort. Jag är stolt över framgångar när det gäller sjysta jobb. Principerna i den sociala pelaren ska efterlevas, och ska fortsätta leda arbetet för en tryggare arbetsmarknad. Regeringen ska arbeta för en nollvision inom EU vad gäller dödsolyckor i arbetet. Vi vill ha en lagstiftning som förbjuder cancerframkallande ämnen i arbetslivet. Vår nordiska arbetsmarknadsmodell ska värnas. Den är bäst i världen. när ett initiativ gällande minimilöner diskuteras på EU-nivå måste den nordiska modellen respekteras. Genom en modern industri, fler jobb med sjysta villkor och en stark nordisk modell får vi ett EU som förbättrar människors vardag på riktigt. Under flyktingkrisen blev en sak uppenbar: Migrationen måste vara ett gemensamt ansvar för EU:s medlemsländer. EU har inte klarat av detta. Det har gjorts flera försök att nå en uppgörelse om flyktingpolitiken, men få framsteg av betydelse har nåtts. Det är djupt otillfredsställande. I slutänden kommer alla att behöva kompromissa. Men vi måste arbeta brett. Vi måste arbeta utanför EU:s gränser med att bidra till fred och utveckling så att färre tvingas söka sig till på farliga vägar. Vi måste arbeta vid EU:s gränser för att knäcka den hänsynslösa människosmugglingen, rädda liv och ha kontroll över våra gränser. Vi måste arbeta innanför EU:s gränser för en jämnare fördelning av de människor som enligt asylrätten har skäl att stanna. Om några medlemsstater vägrar att ta sitt ansvar ska det kosta. Bara genom gemensamt ansvar kan EU hitta en väg framåt. I bekämpas kriminaliteten med samhällets fulla kraft mot dagens organiserade brottslighet. Vi känner inga gränser. Internationella stöldligor står enligt polisens bedömning för hälften av alla bostadsinbrott. Och vapen som smugglas in i unionen används vid skjutningar i svenska storstäder. Regeringen kommer därför att ta nya steg för att fördjupa EU-samarbetet mot gränsöverskridande brottslighet och terrorism. Vi ska vara med där vi kan. Regeringen vill stärka de europeiska polisiära och straffrättsliga samarbetena Europol och Eurojust. Vi måste bli bättre på att samarbeta om polisiära underrättelser, bevisinsamlingar och förundersökningar. EU:s lagstiftning mot sprängämnen behöver skärpas. Och säkerheten vid EU:s yttre gräns behöver höjas genom biometrisk verifiering så att vi kan veta vilka som passerar. Så får vi en tryggare union och ett tryggare . EU ska också bidra till en säkrare värld utanför unionen. När antidemokratiska krafter spänner musklerna behövs EU som en stark röst för fred, demokrati och mänskliga rättigheter. Det finns goda exempel: sanktionerna mot , det östliga partnerskapet och insatserna mot pirater vid . Men alltför ofta saknas EU:s röst i världspolitiken. Vi borde kunna bättre. Att samarbetet på utrikesområdet utgår från enighet kan vara en styrka. Men i praktiken kan det ibland vara en hämsko. Ett exempel är att EU ibland misslyckas med att göra gemensamma uttalanden om mänskliga rättigheter i globala forum som FN, eftersom något eller några länder har valt att blockera. I syfte att stärka EU:s röst i omvärlden bör vi därför titta på möjligheten att gå över från krav på enhälliga beslut till kvalificerade majoritetsbeslut inom vissa områden av utrikespolitiken, utan att göra avkall på varje lands rätt att själv besluta om sin säkerhetspolitiska linje. Det gäller frågor som rör mänskliga rättigheter och internationella konflikter. är på väg att lämna unionen. vill länder som står utanför vara med i samarbetet. Det finns ibland en oro över att EU går för fort fram, att vi inte är redo att ta in fler medlemmar. Mycket har hänt sedan den förra utvidgningen. Det måste vi ta hänsyn till. Vi har goda skäl att fördjupa samarbetet med våra grannländer. Om EU inte är närvarande tar andra makter det utrymmet. Här är möjligheten att bli medlem viktig. Regeringen stöder tanken på översyn av hela utvidgningsprocessen. Processen för medlemskapsförhandlingar måste vara strikt. Alla krav som ställs ska vara helt uppfyllda och fortsätta efterlevas när ett land väl har accepterats som medlem. Det ska alla vara trygga med. Så bygger vi ett starkare samarbete. Vi är många som minns novemberdagen då vi sa ja till det europeiska samarbetet. Men det är också många som inte vet annat än att är medlem i EU. De har lärt sig om vår folkomröstning på historielektionerna, har studerat utomlands med hjälp av eller har säsongsarbetat i ett annat land och ser sig kanske som just européer. Vi ser kraften av EU-samarbetet . Vi har redan gått från krig och konflikter till fred och sammanhållning. Det är någonting att vara stolt över. EU har förbättrat människors liv. Medlemskapet har stärkt våra länder. När vi i EU väl bestämmer oss sätter vi en standard för resten av världen, som i arbetet mot farliga kemikalier. ska vi ta nästa steg. Vi ska leda klimatomställningen, fortsätta fredsarbetet och stärka samarbetet. ska framför allt fortsätta samarbeta i EU för att förbättra människors vardag och människors liv, både här hemma och i resten av . 2 (M) replik: har varnat från dag ett för att EU:s sociala pelare är ett hot mot den svenska modellen. Vi läste nämligen officiella dokument, och vi lyssnade när kommissionens ordförande talade om krav på europeiska minimilöner, krav på europeisk föräldraförsäkring och krav på europeisk sjukpenning. Socialdemokraterna avfärdade alla varningar, de från höger och de från vänster. anklagade mig för att fara med osanning. skulle tvärtom vara med och leda arbetet. Den bjöd in till eget . sa: ”Vi ska vara väldigt stolta.” Det här är egentligen en ganska tragisk historia. Ett svenskt parti som har en tidigare fackföreningsledare som partiledare blir drivande för ett projekt som hotar den svenska modellen. Den tillträdande kommissionen lovar nu att driva igenom bindande lagstiftning för europeiska minimilöner . LO och krokar arm på och säger: ”Den svenska kollektivavtalsmodellen står … inför ett allvarligt hot.” De kräver att regeringen, som finns mitt emot mig här i salen, agerar . och gör allt vi kan för att stoppa ett sådant direktiv. Vi jobbar hårt i för att skydda från klåfingrighet och för att, som statsministern säger, den svenska och nordiska modellen ska respekteras. Min fråga till är: Vad gör egentligen Socialdemokraterna? 3 Statsminister (S) replik: Vi börjar med fakta, och det är ett faktum att frågan om minimilöner har diskuterats , långt före den sociala pelaren. Reglerna om föräldraförsäkring fyller snart , om jag kommer ihåg rätt. Det är frågor som har funnits långt tillbaka och som har diskuterats . Jag är väldigt stolt över den sociala pelaren. Jag är stolt över att alla EU:s medlemsländer går samman och säger: För det första ska vi, var för sig och utifrån våra villkor och våra regler, se till att öka jämlikheten för tillträde till arbetsmarknaden, så att fler människor kommer i arbete. För det andra ska vi se till att villkoren på den arbetsmarknaden är goda och att det finns sjysta jobb. För det tredje ska vi se till att öka den sociala tryggheten när man inte kan arbeta på grund av att man är sjuk eller arbetslös. Vilken av de frågorna tycker är sämst? Vi jobbar stenhårt för bra villkor. Det ska vara en öppen och bra marknad där man kan flytta företag och sälja varor och tjänster. Men den marknaden måste vara av det slaget att löntagarna känner trygghet. När löntagarna inte känner trygghet är det dåligt för dem själva, men det försvagar också hela marknaden. måste också högerpartier förstå att det är löntagarna som utför jobbet. Det är de som bygger välfärden. Det är inte partier. Det är varken eller jag som gör det. Det är löntagarna. De ska ha sjysta villkor. Det kan inte vara så svårt. Det ska vara lika lön för lika arbete. Det var därför vi såg till att ändra utstationeringsdirektivet. gäller dessa regler när man kommer hit, och svenska fackföreningar kan stå upp för kollektivavtalen så att vi inte får lönedumpning. Här hemma tog vi bort lex av samma skäl. Vi socialdemokrater tänker fortsätta så här, , för vi står på löntagarnas sida. När ska ni välja att göra detsamma? 4 (M) replik: Med all respekt var detta inte ett svar på den fråga som jag ställde. Jag ställde den mer exakt och precist. Vad kommer Socialdemokraterna och den att göra i faktisk handling för att de hot inte ska genomföras som LO och i går pekade på vad gäller kommissionens kommande förslag? 5 Statsminister (S) replik: Det handlar inte om vad vi kommer att göra utan vad vi redan gör. Vi ska slå vakt om den nordiska modellen, vår avtalsmodell. Därför säger vi exakt samma sak: Vi ska inte ha direktiv på detta område. Den dialogen är redan igång. Vi måste också förstå att resten av vill ha sjysta villkor på sina arbetsmarknader. Jag tycker att det är rätt att man eftersträvar det. Men det ska inte ske på bekostnad av den svenska modellen. Vi har världens bästa lönebildningssystem, inte bara bästa. Det ska inte förstöras. Jag hoppas att moderater, socialdemokrater och alla andra partier i riksdag hjälps åt i denna fråga. Det vore bra. Det vore också bra om vi kunde hjälpas åt att fundera på andra sätt att förstärka löntagarnas villkor, så att vi har en arbetsmarknad som präglas av sjysta jobb och inget annat. 6 (SD) replik: Jag hade tänkt tala om något helt annat, men jag blir provocerad av statsministerns totala brist på förmåga att svara på enkla konkreta frågor i dessa debatter. Jag upprepar därför fråga men ställer den möjligen på ett lite annat sätt. Låt mig återge vad statsministern sa: Den nordiska modellen måste respekteras. När statsministern sedan svarar på fråga talar han om vad han tycker, vad som är bra och vad som är dåligt, men han svarar inte på frågan vad regeringen gör och vad den tänker göra. Om statsministern vill att den nordiska modellen ska respekteras ställer jag frågan: Hur ska statsministern se till att den nordiska modellen respekteras? Kan statsministern här och garantera att den nordiska modellen respekteras? 7 Statsminister (S) replik: Jag tar det igen. Vi ska inte ha direktiv på detta område. Detta budskap är väldigt tydligt till och alla andra runt om i EU. Det är inte ett direktiv som behövs utan en annan reglering. Det viktiga är att åstadkomma sjysta villkor på hela den europeiska arbetsmarknaden. Det är många som längtar efter det, och jag tycker att vi ska hjälpa dem till det. Jag förstår att kanske inte är intresserade av det, men det är vi. Vi är helt upptagna av det. måste vi bevara vår kollektivavtalsmodell. Det går att införa en reglering som inte gör skada på den svenska kollektivavtalsmodellen. Den ska gälla. Stater ska inte lägga sig i lönebildning i , utan det ska parterna göra. Och det går att göra så. Det vore bra om också i sina forum ägnade sig åt löntagarnas villkor, hur de kan förbättras som vi behåller den svenska avtalsmodellen. Det är fullt möjligt. 8 (SD) replik: Här är det inte fråga om att staten ska lägga sig i svensk lönebildning utan om att ska göra det, vilket är än värre. Jag ställer frågan igen: Hur? 9 Statsminister (S) replik: Jag svarar på samma sätt som jag har gjort förut. Om det svaret inte har framgått lär vi få stå här länge utan att förstår. Det får nog falla på honom. 10 (C) replik: Den europeiska unionen ska göra rätt saker. På det sättet blir det en handlingskraftig, vass och framtidsorienterad union. EU ska arbeta offensivt med frågor som är gränsöverskridande, såsom miljö och klimat, gränsöverskridande brottslighet, migration och handel, men inte med frågor som bäst hanteras på nationell nivå eller kanske inte ens där utan mellan arbetsmarknadens parter. Jag är nu den tredje personen som lyfter upp den sociala pelaren. Vi gör inte detta för att vi tycker att det är roligt att debattera, utan vi gör det av omsorg om den svenska modellen som har varit en föregångare för . Vid valet till bedyrade statsministern och Socialdemokraterna att det inte skulle utgöra någon risk för den svenska arbetsmarknaden om man harmoniserar de sociala frågorna genom pelaren. Trots detta varnade många av oss för motsatsen. I går varnade parterna, såväl arbetstagarsidan som arbetsgivarsidan, för just detta. har vi facit. , socialdemokraternas egen kandidat till posten som kommissionsordförande, gick ut och sa att det behövs en minimilön i EU. Den tillträdande kommissionen har blivit så charmad av europeiska socialdemokrater att den har lovat att lägga fram ett förslag . Jag undrar: Vad trodde Socialdemokraterna egentligen att den sociala pelaren skulle leda till? Ska Socialdemokraterna ägna de kommande fem åren till att säga nej till allt konkret och skarpt innehåll som kommer att läggas fram inom den sociala pelaren? Socialdemokraterna var ju själva med och drev fram den. Hade det inte varit bättre att tänka efter före och inse att sociala frågor och saker som läggs på EU-nivå också leder till skarpa och konkreta lagförslag? 11 Statsminister (S) replik: Jag tycker att inleder på ett bra sätt. Det handlar precis om att göra rätt saker på rätt nivå. Men det gäller att inte blanda ihop korten. Frågorna om minimilöner, föräldraförsäkring och annat har varit uppe för diskussion långt innan den sociala pelaren över huvud taget diskuterades. Sådana frågor kan komma när som helst. Förslag av olika slag kan komma från kommission precis när som helst. Som jag sa syftar den sociala pelaren till att skapa ett jämlikt tillträde till arbetsmarknaden. Det handlar om utbildningsfrågor och jämställdhetsfrågor. Det handlar också om att det ska vara sjysta villkor på arbetsmarknaden. Det tycker jag är bra och säkert. Arbetsmiljön måste vara bra. Om man inte kan jobba ska det finnas en rimlig social trygghet. Det är bra för löntagarna; det är de som bär fram välfärden. I inget av dessa fall står det att beslut här ska fattas på EU-nivå i . Gå in på kommissionens hemsida och titta på uppföljningen av den sociala pelaren! Där kan man se alla dessa punkter uppräknade. Man kan också se en scoreboard där länder jämförs och man kan se vilka som har kommit längst. Hela poängen är att länder får göra som de vill i just dessa frågor. Det ligger på länderna. Jag fick en fråga om minimilöner. Jag känner något bättre. Jag träffar honom regelbundet liksom även de andra socialdemokratiska företrädarna. Det är sant att de vill ha drägliga löner på hela den europeiska arbetsmarknaden. Det vill jag också. Men jag säger lika tydligt till eller vem det vara månde: I har vi världens bästa lönebildningssystem. Ni tittar ju faktiskt på oss och undrar hur vi kan klara av det vi gör, det vill säga leverera reallöneförbättringar och produktivitetsförbättringar på raken, och ha så få konflikter. Jag säger då att det beror på vår kollektivavtalsmodell. Den ska ni inte ge er på. Skapa gärna regler om lika löner för lika arbete, men ge er inte på vår modell. 12 (C) replik: Det är ju faktiskt inte bara vi partiledare som ställer frågor till , utan det gör även arbetsmarknadens parter. Såväl LO som PTK och har sagt att detta kan innebära en dolkstöt för den svenska modellen. Jag har förstått vad den socialdemokratiska önskedrömmen med den sociala pelaren består av. Statsministern brukar hävda att det är en deklaration med ett innehåll som är viktigt för hela unionen. Men när man lyfter upp frågor som inte är gränsöverskridande till europeisk nivå öppnar man ask för att konkreta lagförslag, direktiv och förordningar också läggs på bordet. Ska Socialdemokraterna de kommande fem åren arbeta för att säga nej till allting som läggs fram för att man nu har öppnat ask? Förslaget om att införa en minimilön på EU-nivå visar de konkreta effekterna på ett väldigt tydligt sätt. Är det inte dags att erkänner att han och Socialdemokraterna hade fel och att man faktiskt öppnade ask och inte riktigt vet vilka förslag som kommer att läggas på bordet inom den sociala pelaren? 13 Statsminister (S) replik: Eftersom det redan innan den sociala pelaren över huvud taget diskuterades framfördes krav om minimilöner i är det inte den sociala pelaren som har åstadkommit den diskussionen. Den åstadkoms av det enkla skälet att för många löntagare på europeisk arbetsmarknad har för dåliga villkor. Det är helt rimligt att även italienska, portugisiska, rumänska och andra löntagare runt om på kontinenten vill förbättra sina villkor. Vad vi säger till dem är: Gör det – vi ska stötta er! Men ni ska inte göra det genom att förstöra världens bästa lönebildningssystem: den svenska kollektivavtalsmodellen. Jag träffade parterna , bland annat av det här skälet. Vi är helt överens. Vi ska samarbeta. ska vi se till att alla partier i riksdag för fram samma budskap till EU och : Rör inte vår kollektivavtalsmodell! Vi kan göra det bra för löntagarna ändå. 14 (V) replik: Herr talman och statsminister ! rullade de turkiska stridsvagnarna in i norra . Vapnen riktades mot de kurder, kristna och araber som gjorde jobbet när man besegrade Islamiska staten. Det vi ser är en omfattande etnisk rensning och en terror mot befolkningen i norra . har Europeiska unionen mycket nära förbindelser med . Mycket stora summor betalas ut till , både inom ramen för det flyktingavtal som man har och inom ramen för det föranslutningsstöd som finns; är fortfarande i formell mening kandidatland till Europeiska unionen. När detta föranslutningsstöd har granskats har det visat sig att det till exempel har gått till militärfordon i . Det har gått till att befästa den gräns där syriska flyktingar inte har skyddats utan har blivit beskjutna när de sökt skydd. Dit har våra skattepengar gått. Statsministern är väl medveten om att en hel del av pengarna går till den turkiska staten. Min fråga till är: Är det rimligt att svenska skattepengar ska gå till en militär som bedriver etnisk rensning i norra ? 15 Statsminister (S) replik: Jag instämmer naturligtvis i beskrivning av det som hände i norra . Det var fel, och det är därför och EU har uttalat att det icke är acceptabelt. Det är helt enkelt ett brott mot internationell rätt. Där har vi varit tydliga. Men det är också så att detta är ett exempel där det tog .