prot · H70914 · 2019-10-03 00:00:00 — Det spelar ingen roll vem det är som gör det, utan det gäller att utreda de brotten och lagföra individerna. 57 (SD): Jag tror att den politiska oppositionen här i kammaren – åtminstone delar av den – och världens alla kriminella är ganska eniga om att är ett attraktivt land att operera i om man vill ägna sig åt människosmuggling och människoexploatering. Det gäller givetvis även droghandel och all annan kriminalitet som följer i dess spår. Jag skulle vilja fråga hur många av de 70 000 som har lämnat som har gjort det på grund av att polisen har genomfört inre utlänningskontroller. Jag tror att siffran är närmare noll. Med den politik man för , med en mer generös migrationspolitik, kommer detta också att öka. 58 Justitie- och migrationsminister (S): Det är ju fullständigt fel att det skulle vara noll som lämnat till följd av inre utlänningskontroller. Vi genomför nu fler kontroller än vad vi har gjort på mycket länge, både inre utlänningskontroller och – framför allt – arbetsplatskontroller. kontrollerades 100 byggarbetsplatser i för att man skulle se om det fanns illegal arbetskraft på dem. Av de byggarbetsplatserna fick 25 slå igen av arbetsmiljöskäl, för att tillståndet var så dåligt. Den bild försöker måla upp är alltså fullständigt fel. Stöldligor och inbrott på landsbygden 59 (C): Landsbygden är hårt drabbad av stöldligor. Lantbrukare blir bestulna på traktorer, växtskyddsmedel och gps-utrustning. Skogsentreprenörer blir av med diesel och dyrbara maskindelar. I häststallarna försvinner sadlar och andra ägodelar. Förutom den ekonomiska skadan är dessa kränkningar av hus, hem och företag oerhört psykiskt påfrestande. De innebär ett angrepp på civilsamhället och förtjänar åtgärder därefter. På vissa håll har det gått så långt att företag på landsbygden överväger att lägga ned på grund av detta. beskriver en situation där det saknas verktyg för att hantera utflödet av stöldgods, och polisen beskriver att man saknar resurser för att kunna hantera stölder och inbrott på landsbygden. Min fråga till justitie‑ och migrationsminister är därför: Vilka åtgärder har ministern och regeringen vidtagit – och vilka åtgärder tänker ministern och regeringen vidta – för att stävja brottsligheten på landsbygden? 60 Justitie- och migrationsminister (S): Vi är mitt inne i en stor polissatsning, som jag har beskrivit tidigare, där vi nu alltså ökar antalet anställda . Vi är noga med att påpeka att detta handlar om att förstärka inte bara i storstäderna utan även på landsbygden, och det är oerhört viktigt att vi nu ser till att styra resurserna på det sättet. Utöver detta skulle jag vilja lyfta fram det särskilda uppdrag som vi har gett till , tullen och att särskilt rikta sina insatser just mot de internationella stöldligorna. Vi vet vilka länder detta i grunden handlar om – det är , , och – och vi jobbar bilateralt med dem. Vi jobbar med att bygga ut polissamarbetet, med att se till att de brottslingar vi fångar här i ska avtjäna straffen i sina hemländer och inte i samt med att se till att utveckla metoderna för att komma åt stöldligorna. Där har tullen förstås en viktig roll. 61 (C): Detta är en fråga som har varit aktuell . Tittar vi tillbaka ser vi att man har pratat om den här frågan fram och tillbaka under . Det gläder mig förstås att man har tittat på frågan och tagit ett paket kring den, men det som oroar mig är följande: Trots att det pratas som mycket om detta, vad är det som gör att landsbygden inte upplever att åtgärderna redan är på plats? 62 Justitie- och migrationsminister (S): Jag tror att man i vissa avseenden ser ett väldigt tydligt resultat. Exempelvis bostadsinbrotten i minskade väldigt kraftigt efter det att vi införde gränskontrollerna mot och . Då ökade helt enkelt upptäcktsrisken för de internationella stöldligorna, och effekten syntes mycket tydligt från till ett annat. I det 34-punktsprogram vi har och som är inriktat på den organiserade kriminaliteten finns också en utbyggnad just av de gränsnära kontrollerna, vilket jag ser kan komma att bli väldigt verkningsfullt framöver. Rätten till målsägandebiträde i hovrätten 63 (V): har alltid kämpat för att varje brottsoffer ska ha rätt till ett målsägandebiträde för att få den stöttning och hjälp som är så viktig under en rättegång. presenterade regeringen ett lagförslag där rätten till målsägandebiträde i hovrätten togs bort. Det har visat sig vara ett misstag. Åklagare efterfrågar målsägandes stöd även i hovrätten, och antalet målsägandebiträden som förordnas har blivit alltför få. Jag besökte åklagarkammaren i , och det här var deras stora medskick. Jag efterfrågar nu att regeringen rättar till lagstiftningen så att brottsoffer i mycket större utsträckning får målsägandebiträde även i hovrätten. 64 Justitie- och migrationsminister (S): Allmänt sett har vi byggt ut användningen av målsägandebiträde. Det gjorde vi också . Vi kopplar nu in målsägandebiträde i ett mycket tidigare skede, framför allt när det gäller sexualbrott – redan från det att man anmäler brottet. När det gäller hovrätten ska vi komma ihåg att man numera inte återupprepar hela rättegången, som man gjorde för 15–. går förhandlingarna till så att man helt enkelt sitter och tittar på filmbilder från tingsrättsförhandlingarna. Det innebär att det mycket sällan tas in vittnen och målsägande i förhörssituationen. Och om man skulle göra det finns också med den nya lagregeln en möjlighet att koppla på ett målsägandebiträde även i detta perspektiv. Vi får naturligtvis utvärdera lagstiftningen och se hur den fungerar, men jag skulle nog vilja säga att det inte har varit en stor kvalitetsförsämring för brottsoffren i det här avseendet. 65 (V): Tack, justitieministern, för svaret! Jag hade helt och hållet samma upplevelse som justitieministern när jag läste propositionen. Det tror jag att alla partier i riksdag hade, för ingen har motionerat med anledning av förslaget. När man pratar med åklagarna är det en helt annan bild de visar. De menar att brottsoffret i mycket större utsträckning än vad du och jag tror är i rättssalen i hovrätten och att de biträden som efterfrågas förmedlas i alldeles för låg grad. Det måste åtgärdas. 66 Justitie- och migrationsminister (S): Det finns även inom ramen för dagens regler möjlighet att förordna målsägandebiträden i de fall sådana här förhör sker. Jag ska naturligtvis gärna höra mig för mer efter att ha hört den här frågan för att se om detta är till fyllest. Men den bild som jag har är att detta har använts vid mycket få tillfällen. Och när man gör det kan man koppla in målsägandebiträden. Antiken i skolans historieundervisning 67 (KD): Demokrati, princip, sats, Merkurius, , , , och , , de sju systrarna och veni, vidi, vici. Även du, min , rubba inte mina cirklar, , , spartanskt, platoniskt, oidipuskomplex och trojansk häst – allt detta är obegripligt utan en gnutta kunskap om antiken. Hela vår västerländska kultur bygger på arvet från antiken. Vi förstår nutiden genom historien. Men då måste man ha kunskap om historien, och inte bara om utan även om de stora dragen genom världshistorien. förslag till nya timplaner har ställt frågan på sin spets. Min fråga till utbildningsministern är vad hon är beredd att göra för att inte nästa generation ska förlora vår civilisations rötter. 68 Utbildningsminister (S): Låt mig börja med att rätta till ett litet missförstånd i fråga. förslag har inte kommit . har tagit fram ett utkast som man har skickat ut på remiss. Denna remiss har gått till allmänheten, men framför allt till lärare och historielärare. Detta innebär inte nya timplaner, utan den timplan som lades fast tidigare gäller fortfarande. Det handlar om att har gjort en annan fördelning när det gäller vilka ämnen som ska ingå i det så kallade centrala innehållet. Jag har den allra största respekt för lärare. Den respekten är så stor att jag vill vänta tills jag får höra vad lärarna själva säger när tar fram ett förslag om deras arbetsverktyg. Lärarnas åsikter kommer att väga tungt hos mig, och när förslag kommer till departementet är det regeringen som kommer att fatta beslut om detta. 69 (KD): Delar då inte utbildningsministern den syn som så många har gett uttryck för ? Man menar att kunskap om de historiska skeendena är en hjälp för oss att förstå det som händer . Kan regeringen fastställa en kursplan, när det är dags, enligt vilken det verkar ha varit ett vakuum gentemot vår omvärld ända ? Hur ska man då förstå de anspelningar på antiken som finns i exempelvis konst, litteratur och drama? 70 Utbildningsminister (S): Som jag försökte förklara finns det ännu inget förslag från . När förslag kommer ska det vara baserat på de synpunkter som har kommit in från lärare. Därefter skickar sitt förslag till regeringen, och jag kan försäkra och alla andra som lyssnar att jag kommer att ta ett stort ansvar för att de kursplaner som kommer att fastställas av regeringen kommer att uppfylla de krav som vi har rätt att ställa på svensk skola. Det säger jag både som utbildningsminister, som historienörd och som en stor beundrare av lärare. 71 (S): Jag tänkte lyfta klimatbiståndet och biståndet. Biståndet var en fråga som gjorde mig politiskt engagerad, och jag tror att den är väldigt viktig för många. Det är en fråga om rätt och fel och om rättvisa. När det handlar om klimatet har västvärlden, inte minst , en historisk skuld. Vi har byggt upp vår rikedom genom att använda fossila bränslen . Detta är en viktig fråga som också diskuteras tydligt i . Där finns också, som tur är, överenskommelser om att vi ska komma åt denna historiska ojämlika klyfta. Det ska ske genom klimatbistånd, där vi i redan är en förebild, och det handlar också om FN:s gröna klimatfond. Jag skulle gärna vilja höra biståndsministern berätta om arbete för tillfället med klimatfonden och klimatbiståndet och om hur vi kan utveckla det framöver. 72 Statsrådet (MP): Jag kommer direkt från FN och och de högnivåmöten som har hållits där om bland annat klimatfrågan. Jag deltog på möten med världens önationer, där denna fråga helt enkelt är en fråga om liv och död. För många andra handlar det om att man kanske måste flytta stora delar av befolkningen om utvecklingen blir som vi befarar. Det internationella klimatarbetet är oerhört viktigt. Vi klarar inte förändringarna bara genom insatser i , och därför satsar väldigt mycket på klimatarbetet internationellt. Vi har ökat andelen så att vi 2018 var uppe i över 6 miljarder av biståndet som går till de internationella klimatfonderna och bilateralt. Vi fortsätter att öka, och vi har också visat att vi har ökat den gröna klimatfondens insats från 4 till 8 miljarder de kommande tre åren. gör stora insatser och kommer att göra ännu mer . 73 (S): Tack för svaret, statsrådet! Jag tycker att det är otroligt viktigt att vi lyfter den här frågan; den är en av de viktigaste frågorna vi har i vår närtid och även . Jag skulle gärna också vilja ha svar på hur vi kan växla upp detta ytterligare framöver. Kan en större del av biståndsbudgeten gå just till klimatbistånd? Vi ser nu hur vi har rekordtemperaturer runt om i världen, och vi kanske behöver accelerera ännu mer än vad vi har gjort . 74 Statsrådet (MP): Min hållning är att vi måste fortsätta att öka detta . Därför blir jag oroad över att det finns partier i som signalerar kraftiga neddragningar av biståndet och klimatinsatserna både internationellt och nationellt. Då finns risken att vi helt förlorar möjligheten att vara en aktör som är ledande där andra känner att de måste följa efter. Vi måste försöka att hålla blicken uppe, följa de viktiga förändringarna i världen och arbeta för en bättre värld. Då är klimatfrågan en avgörande fråga. 75 (M): Min fråga går till miljö- och klimatminister . nåddes vi av nyheten att det i fötts vargvalpar . Många gläds, men andra kliar sig i huvudet och undrar hur det ska gå. Jag har fått signaler om att det redan har skett tre angrepp på tamdjur från denna varggrupp, och i ett sådant läge brukar skyddsjakt på varg beviljas. Problemet är att lantbrukare inte vågar ansöka om skyddsjakt då de är rädda för aktivister. Tycker ministern fortfarande att skyddsjakt är det bästa sättet att hantera vargar? Vi beviljar ju inte längre licensjakt på varg i . 76 Miljö- och klimatminister (MP): Jag tackar för frågan. Först och främst har liksom andra EU-länder en skyldighet att leva upp till EU:s art- och habitatdirektiv. Där är vargen en av de arter vi behöver bevara, och har kommit fram till att en population på minst 300 vargar är en gynnsam bevarandestatus. Vid den senaste inventeringen kom man fram till att populationen ligger på 300 vargar, och har därför beslutat att inte tillåta licensjakt på varg . Detta påverkar dock inte länsstyrelsernas möjlighet att besluta om skyddsjakt för att exempelvis förebygga allvarliga skador på tamdjur. 77 (M): Jag tackar ministern för svaret. Ja, skyddsjakt är väl det som ska användas i detta läge om det blir för stora problem med vargarna. Det blir dock problematiskt när människor inte vågar ansöka om skyddsjakt på grund av aktivister som hotar – sådana aktivister som en av ministerns partikollegor tyvärr demonstrerade tillsammans med på . Detta oroar mig eftersom när vi inte längre har licensjakt är skyddsjakten det vi kan använda. Då blir det ett jättebekymmer när människor inte ens vågar ansöka om skyddsjakt. 78 Miljö- och klimatminister (MP): När det finns korrekta och formella skäl för att besluta om skyddsjakt är det givetvis länsstyrelsernas möjlighet och ansvar att göra det. Därutöver har och och riksdag ansvaret för att vi ska ha en gynnsam bevarandestatus. Givetvis är det inte på något sätt acceptabelt med hot om våld eller att på något annat sätt hindra rättsväsendet. Skolans opartiskhet och elevers frånvaro vid klimatstrejk 79 (SD): Från vårt ungdomsförbund har det kommit talrika rapporter om att elever känner sig implicit tvingade att delta i klimatdemonstrationer och därmed frånvara från undervisning. Detta har skett med skolledningens implicita eller explicita medgivande. Enligt mig ska all frånvaro vara ogiltig om man deltar i sådana här demonstrationer. Dessutom har dessa demonstrationer varit uppenbart politiskt färgade. Det har till exempel funnits bokbord med kommunistisk litteratur vid dessa demonstrationer. Jag anser att detta strider mot det som står i regeringsformen om institutionernas opartiskhet. Jag undrar vad statsrådet anser om detta. Det strider dessutom mot skolplikten att frånvara från undervisningen, oavsett hur angelägna frågor det lockas med ute på stan. Jag vill veta vad statsrådet anser om detta. 80 Utbildningsminister (S): ungdomar har tillsammans med ungdomar över hela världen visat ett fantastiskt engagemang i klimatfrågan. Det som gör dessa manifestationer, som anspelar på, så underbara är att det är en underifrånrörelse. Ungdomar och barn går ut på gator och torg och talar om för oss vuxna att vi borde lyssna på forskarna. Jag har det största förtroende för lärare och rektorer, och för mig är det fullkomligt uppenbart att det är lärare och rektorer som bestämmer hur skoldagen ska gestalta sig. Det är rektor och lärare som bestämmer om en elev får delta i denna typ av manifestation. Om det sker inom ramen för skolarbete ska det givetvis ha en anknytning till kursplan och läroplan. Den elev som frånvarar utan lov gör förstås fel och får ta de konsekvenser som det medför. Det kan till exempel handla om indragna studiebidrag. 81 (KD): Jag riktar min fråga till justitie- och migrationsminister . har vi kunnat följa rapporter i medierna om att fängelsestraffen för narkotikabrott sänkts rejält . Sänkningen kom efter att i ett flertal domar sänkt straffpåföljden. Signalerna från dem inom polisen som arbetar inom detta område är att ändringen av praxis lett till en ökning av både handel och konsumtion av narkotika. Narkotika utgör en stor del av gängkriminalitetens verksamhet, och att motarbeta gängkriminalitet utgör en av de viktigaste trygghetsskapande uppgifter som rättssamhället har att hantera. I gårdagens nyhetssändningar hörde vi att justitieministern sagt att han gett uppdrag till tjänstemän att titta närmare på frågan. Vi kristdemokrater ser ett behov av att skyndsamt ändra lagen så att vi återgår till ett läge där narkotikabrott leder till kännbara straff. Jag frågar därför: Hur kommer regeringen att hantera den aktuella situationen? Vad är tidsplanen? Hur ser justitieministern på systemet med mängdrabatt? 82 Justitie- och migrationsminister (S): Det stämmer att sänkningarna skedde. De skedde ganska mitt under Alliansens tid. kom de första domsluten i där man skruvade ned bedömningarna i just narkotikabrott. Eller rättare sagt: Framöver skulle man inte bara se på mängden narkotika utan bredda perspektivet till vilken roll gärningsmannen hade för exempelvis handeln och alltså se det i en större helhet. drev ingen större kampanj för att återställa praxis de satt i regeringen. tillsattes dock en utredning där man såg över narkotikastraffen och gick fram med skärpningar för framför allt de allvarligaste brotten. Detta gjorde vi sedan tidigt i vår mandatperiod. Vi är beredda att se över ytterligare skärpningar, framför allt vad gäller överlåtelse av narkotika. Detta har jag bett mina tjänstemän att titta på i ett utredningsdirektiv. Och det kommer givetvis att ske så fort som möjligt. 83 (M): De senaste dagarnas nyheter: ”Sprängladdning detonerade – stora skador”, ”Sex personer rånade tre unga män”, ”Man knivskuren vid rånförsök – livshotande skadad”. Vad är det för något speciellt med detta? Faktiskt ingenting, för detta är mer eller mindre vardagsbrott i som händer . Regeringen har totalt misslyckats att bekämpa den grova brottsligheten, och utvecklingen är förfärlig. Trots detta vill regeringen fortsätta att ge myndiga personer straffrabatt. Man vill göra en marginell justering för upprepad grov brottslighet, vilket innebär att en myndig person kan begå rån efter rån och ändå få straffrabatt. Vi moderater står på brottsoffrens sida, men det verkar regeringen inte göra. Varför vill ni ge straffrabatt till en som begår rån efter rån? 84 Justitie- och migrationsminister (S): Det vill vi faktiskt inte. hoppade tyvärr av förhandlingarna – ni ville ju inte förhandla vidare om detta, . Det hade varit bra om ni hade gjort det, men det ville ni inte. Efter att ni hade hoppat av förhandlingarna gick vi fram och presenterade ett 34-punktsprogram. I det programmet tar vi bland annat upp frågan om straffreduktion när det gäller flerfaldig brottslighet. Vi säger att straffreduktionen ska tas bort när det gäller allvarliga och upprepade brott, och det kommer vi att stå för. Jag har precis satt igång våra tjänstemän med att utforma ett sådant direktiv, så att vi kan gå i land med detta. Men det var som sagt synd, fru talman, att vi inte kunde få den där breda uppslutningen kring det stora program som vi nu går fram med. När jag efter detta har besökt polis och åklagare runt om i landet har alla dessa förslag välkomnats, men man har beklagat att hoppade av och att vi inte fick den breda uppslutning som vi skulle ha haft. 85 (S): Är betyget A ett A oavsett vilken skola eleven går på? Kan vi lita på att betygen är kopplade till vad eleverna faktiskt har lärt sig? Nej, det kan vi inte, menar och konstaterar i en ny rapport att avvikelsen på många skolor är orimligt stor och att det är uppenbart att slutbetygen inte motsvarar det eleverna kan. Det finns också forskningsrapporter som hävdar att friskolor som grupp är mer generösa i sin betygsättning. Detta är inte bra. När eleven ses som en kund finns alltid misstanken att skolor som ett konkurrensmedel drivs till att sätta högre betyg än vad kunskaperna motsvarar. Elever från friskolor klarar sig dessutom sämre på högskolan, visar undersökningar. Jag vill därför fråga utbildningsminister vilka åtgärder regeringen vidtar för att få bukt med problemen med betygsinflation. 86 Utbildningsminister (S): Tack, , för att ett problem som verkligen är stort lyfts upp här. Betyg ska vara rättvisa. Betyg ska visa vilka kunskaper en elev har med sig, inte vilken skola eleven har gått på eller vilka föräldrar man är född med. Tyvärr ser det inte ut så . tog upp ett antal exempel – kanske mest slående är den rapport som visar att de fristående skolorna ger bättre betyg än de kommunala skolorna men att eleverna från de kommunala skolorna klarar sig bättre när de sedan kommer till högskolan, trots sämre betyg. Detta är orättvist mot elever som blir omsprungna i kön, men det är också ganska osjyst mot de elever som kommer in på senare utbildningar med ett betyg som visar större kunskaper än vad de faktiskt har. Det är även dåligt för konkurrenskraft. Regeringen har inom ramen för januariavtalet gett direktiv till att komma med åtgärder för att sätta stopp för betygsinflationen. Det är ett väldigt bra direktiv, som jag är tacksam för att vi har kunnat ta fram tillsammans med och Liberalerna. Betyg ska vara rättvisa. Åtgärder för minskade utsläpp av växthusgaser 87 KOPPARKLINT (M): ökade utsläppen av växthusgaser i . Det är första gången som utsläppen ökar . Vi moderater satsar 3 miljoner mer än regeringen på klimatet. Vi prioriterar effektiva åtgärder, exempelvis laddinfrastruktur, där vi satsar sex gånger mer än regeringen. Regeringen prioriterar åtgärder som inte ger särskilt stora utsläppsminskningar. Man satsar 2 miljarder på Klimatklivet med bland annat fordonssimulatorer och cykelgarage. Regeringens stora satsning är alltså på Klimatklivet och på en dubblering av detta, trots att och har kritiserat det för att vara ineffektivt. Vilka effektiva åtgärder tänker ministern vidta för att minska växthusgaserna? 88 Miljö- och klimatminister (MP): Jag tackar Kopparklint för att jag får möjligheten att säga några ord om skuggbudget, som de just lade fram. Ni i sänker skatten på bensin och diesel med 7 miljarder. Denna skatt är det enskilt mest effektiva instrument som och andra pekar på för att minska utsläppen. Här gör ni det billigare. Ni subventionerar fossilindustrin. Ni tar också 5 miljarder från biståndet och flyttar över 2 miljarder till miljö- och klimatbudgeten. Detta är väldigt oseriös politik. Vi har, precis som biståndsministern redan sagt, 6 miljarder som går till klimatbistånd inom ramen för utgiftsområde 7. Ni tar 2 miljarder och flyttar dem till utgiftsområdet för miljö och klimat, och sedan kallar ni det för en satsning som ni skär ned på biståndet till de allra fattigaste. Det är inte effektiv klimatpolitik. Utvisning av utländska brottslingar 89 (M): Jag vill ställa en angelägen fråga till justitie- och migrationsminister . Frågan gäller de invandrare som inte har svenskt medborgarskap och som har dömts till fängelse för brott i . Är dessa villkor uppfyllda finns det förutsättningar för åklagare att till domstolen hemställa om utvisning på eller till och med om livslång utvisning. Men när man går in och tittar på hur detta ser ut i verkligheten ser man att det praktiseras väldigt olika. Det finns åtminstone en skillnad mellan olika domstolar och åklagare i hur de tillämpar detta i praktiken. Det ska enligt min mening vara tydligt att man inte är välkommen i om man kommer hit och begår brott. Då måste man åka hem, och det ligger ett jätteviktigt signalvärde i detta. Min fråga till statsrådet blir därför: Avser statsrådet att skärpa upp skrivningen om hur detta ska tillämpas så att fler brottslingar kan utvisas och så att man får en mer likartad bedömning i hela ? 90 Justitie- och migrationsminister (S): Det korta svaret på frågan är ja. , som regeringspartierna, och Liberalerna har förhandlat fram, finns en punkt som handlar om att vi ska se över utvisningsreglerna. Det handlar bland annat om anknytningsfrågan, det vill säga var tröskeln ska ligga för anknytning till . Jag delar uppfattningen att huvudregeln måste vara att den som begår allvarliga brott i och som inte är svensk medborgare ska utvisas.