prot · H70954 · 2019-12-18 00:00:00 — Jag tycker att i sitt anförande mycket kunnigt och väl beskrev den kunskapsintensiva hälso‑ och sjukvården. Men hur ska medarbetarna få en chans att fortbilda sig, följa med och veta om allt som händer om de inte ständigt får ta del av fortbildning? Jag tror att vi behöver någon form av lagstadgad rätt till fortbildning för all legitimerad personal så att man vet att om man är legitimerad har man alltid rätt till fortbildning av god kvalitet. Jag vill därför fråga om hon också är intresserad av att hitta en form för detta. 129 (S) replik: Tack, Acko Ankarberg , för frågorna! Kömiljarden i den form den hade tidigare var inte en av mina favoritreformer; det ska jag inte heller sticka under stol med. har vi påbörjat förändringen av kömiljarden för att möta delar som den inte mötte förut. Till exempel kommer vi att räkna in både nybesök och primärvårdsbesök. Hela konstruktionen av pengarna har vi också gjort om. Som det var förr fick de som klarade vårdgarantin ta del av kömiljarden, och de som inte klarade den fick inget alls. är den riggad på ett sådant sätt att man mäts mot sig själv, att man förbättrar sig själv i sin egen region. Då kan kömiljarden möjligen hjälpa till att utjämna skillnaderna mellan regionerna i stället för att förstärka dem, som den gjorde förut. När det gäller medarbetarnas fortbildning är det naturligtvis angeläget att den blir av. Jag tycker också att det är viktigt att vi är tydliga med att det är regionerna som har arbetsgivaransvaret. Det är regionerna som har ansvaret för att se till att den personal de har får den kontinuerliga vidareutbildning den behöver för att fullgöra sitt arbete på bästa sätt. Är det så att detta inte fungerar tycker jag absolut att vi i utskottet kan diskutera om det behöver förändras på något sätt. 130 ACKO ANKARBERG (KD) replik: Hälsovård, sjukvård och social omsorg Tack, , för svaren! Vad M- och KD-budgeten beslutade om kömiljarden var att den skulle uppdateras och få med en större del av vårdförloppet. Jag har noterat att den lilla delen med återbesök finns med, men jag har också förstått att det är svårt att hitta data om detta. Hur ska vi mäta det hela? Men det är viktigt att ambitionen finns hos regeringspartierna att på ett bättre sätt få med ett vårdförlopp. Det är ju det som är intressant för patienten – inte bara att få komma till vård utan också att få hjälp med allt som ingår. Det var gott att höra. får jag kanske höra att kömiljarden är riktigt bra. Den har ju varit mycket verksam. Det är den som har förkortat köer och gjort att fler människor får vård, och jag är glad att det nu finns en bred samsyn om den. När det gäller fortbildning är det nödvändigt att vi tar ansvar för den legitimation som vi gett personalen. Vi har bestämt vilka krav som gäller för de viktiga yrkena inom detta område, och ska personalen ha rätt till fortbildning. Jag tar det som en liten julklapp att smutta på framöver. 131 (S) replik: Att korta köerna kommer att vara prioriterat för regeringen och samarbetspartierna under hela , så jag har absolut samma förhoppning och tilltro till att vi år för år kommer att se detta förbättras. Om kömiljarden behöver utvecklas ytterligare är jag övertygad om att regeringen tillsammans med sina samarbetspartier kommer att lösa den frågan. När det gäller legitimationsyrkena och vidareutbildning och fortbildning har jag ingen annan åsikt än du, Acko Ankarberg , så varsågod! Du får en liten julklapp av mig. (ACKO ANKARBERG (KD): Vad snällt!) (TREDJE VICE TALMANNEN: Ja, alla är snälla – även om de använder ”du” .) 132 PER RAMHORN (SD) replik: ställde jag en fråga om de långa vårdköerna till statsministern, men som brukligt oftast är vid dessa frågestunder fick jag inget tydligt svar. Därför försöker jag och ställer frågan till . , när Socialdemokraterna tog över regeringsansvaret, var det som inte fick sin operation eller behandling inom vårdgarantins . , , visar novembermätningen att siffran har ökat till . När det gäller väntetider för kvinnor med cancersjukdomar är läget ännu allvarligare. av dem som drabbas av bröstcancer får inte tid enligt det standardiserade vårdförloppet. När det gäller livmoderhalscancer är det ännu värre – av dessa kvinnor får inte vård . Hälsovård, sjukvård och social omsorg När man tror att det inte kan bli värre när det gäller väntetider kan man titta på patienter som drabbats av urinblåscancer. Hör och häpna! Av dem är det som inte får vård , enligt de senaste siffrorna över väntetider i vården. Detta är naturligtvis oacceptabelt; det tycker vi säkert bägge. Vi minns ju alla vad statsministern sa 2014. Alla cancerpatienter skulle få sin cancerbehandling . , , har vi facit i hand. Statsministerns löfte var bara tomma ord. Min fråga är således: Varför har man inte vidtagit nödvändiga åtgärder för att vända denna utveckling när patienter far så pass illa och i vissa fall till och med dör? Ni har ändå haft på er. 133 (S) replik: Tack, Per Ramhorn, som tycker att jag är bättre på att svara på frågor än statsministern – det var trevligt att höra! Naturligtvis är det inte okej att vi har de vårdköer vi har. Men jag vill ändå passa på att säga att man faktiskt när det gäller till exempel specialistbesök når upp till vårdgarantin i av fallen. När det gäller operation är siffran . När det gäller primärvården är siffran , och när det gäller att få på telefon är den . Detta är naturligtvis inte tillräckligt bra. Vi kan aldrig vara nöjda så länge dessa siffror inte är ; det är helt självklart. Det är också därför regeringen och samarbetspartierna har sagt att det är en väldigt högt prioriterad fråga att se till att få ordning på vårdköerna. Jag håller absolut med om att detta inte är acceptabelt. Per Ramhorn kunde höra mig säga i mitt anförande att brukar säga att det egentligen inte är en vårdkris utan en kompetenskris. Jag skulle vilja hävda att en del av denna problematik handlar om att man inte har tillgång till personal – och till rätt personal. Detta gör att man inte kan ta emot patienterna . Det är alltså oerhört viktigt att vi ser till att regionerna får möjlighet att anställa den personal de behöver. Men det måste också finnas människor att anställa. I min egen region har man rekryteringsproblem på många platser. Då blir det svårt att uppfylla detta. 134 PER RAMHORN (SD) replik: Det stämmer att måluppfyllelsen har blivit lite bättre. Detta gick SKR ut med . Men när det gäller nybesök inom specialistvården har det blivit sämre. Jag har en fråga till . Anser att regeringen har varit lyckosam när det gäller att korta väntetiderna? sa att det prioriteras. Men jag varit här och har hört detta år . Den vändning vi alla skulle vilja se har inte kommit. Till slut undrar jag också vad skulle säga till de 80 000 patienter som står i kö till specialistvården. 135 (S) replik: Hälsovård, sjukvård och social omsorg För att börja med den sista frågan: Till de patienterna skulle jag vilja säga att vi naturligtvis ska göra allt vi kan för att få denna utveckling till stånd . Vi tycker inte att det är acceptabelt med dessa väntetider, men vi måste också förstå att detta hänger ihop med den personalkris jag talade om. Sedan kan man konstatera att vi under 9 av har haft borgerliga budgetar. Jag tycker att Per Ramhorn skulle kunna fundera över om detta möjligtvis kan ha påverkat det här resultatet. Slutligen vill jag säga att framställer sig som ett parti för vanligt folk. De gör poänger av att i sina budgetförslag föreslå mer pengar till kommuner och regioner. Man vill stärka vård och omsorg och ge mer pengar till pensionärer. Men i slutändan röstar ni alltid på budget, där era satsningar inte finns med. 136 (V) replik: Jag är ganska orolig för regionernas ekonomiska utveckling. Det är ändå 18 regioner som beräknas gå med underskott, och bland kommunerna kommer 6 av 10 att skära ned på äldreomsorgen. Det är en äldreomsorg som inte är så hoppsan, så att säga, ens före nedskärningen. I stället för en expansiv politik inom hälso- och sjukvården, fru talman, med inriktning mot exempelvis nödvändiga personalsatsningar, digitalisering, öppning av stängda vårdplatser, en mer robust beroendevård etcetera, blir det en omvänd situation i regionerna. Att sänka skatten är för oss underordnat. Det måste vara en välfärd som håller ihop som man satsar på. Det talas nu mycket, fru talman, om omställning inom vården – från sjukhusvård till primärvård, nära vård. Detta är vi alla överens om; det är jättebra. Men här blir det nog lite fel i processen. Primärvården och närakuterna är på sina håll inte riktigt rustade att ta emot alla äldre och multisjuka som köar på akuterna. har man dessutom en nedskärning att förhålla sig till. Den personal som hälso- och sjukvården så väl behöver kommer man inte, tror jag, fru talman, att ha råd att anställa med den krympande ekonomin. Många inom professionen talar om att patientsäkerheten är hotad. Tror att omställningen kommer att fungera i en situation med krympande ekonomi för vården? 137 (S) replik: Tack, , för frågorna! Det var många på en gång. Jag börjar med att kommentera detta med skattesänkningar. Jag förmodar att tänker på avskaffandet av värnskatten. Det är inget som vi socialdemokrater skulle ha gått fram med om vi hade haft egen majoritet och i denna kammare. har vi inte det utan får göra uppgörelser med andra partier. Det kan som socialdemokrat kännas surt att göra detta, men jag tycker också att det är lite intressant. har jag hört att värnskatten är skadlig för och att vi får mer intäkter till staten om den tas bort. får vi prova den hypotesen. Stämmer detta får jag be om ursäkt för att jag har haft fel. Stämmer det inte får vi väl ta upp en ny diskussion. Hälsovård, sjukvård och social omsorg När det gäller omställningen av primärvården och sjukvården i stort sa jag precis i mitt anförande att jag inte tror att detta resurstillskott på något vis är tillräckligt. Jag delar oro och tror också att vi kommer att behöva än mer resurser med tanke på den demografiska utvecklingen och på att vi, vilket är bra, lever och har fler friska år men också behov som ökar . Där delar jag oro. Vi socialdemokrater kommer dock att fortsätta att prioritera välfärden under hela återstoden av mandatperioden. 138 (V) replik: Jag hoppas att Socialdemokraterna kan påverka sina nya kompisar till att bli mer frikostiga och släppa skattesänkningarna. Det oerhört konstiga med uppsägningarna och varslen just nu är, fru talman, att de kommer som rekryteringsbehovet inom den offentliga sektorn är enormt. Räknar man på pensionsavgångarna behöver, tror jag att jag har läst, 580 000 nyrekryteras inom välfärden till . Antalet äldre kommer att näst intill fördubblas . De äldres behov kommer, tror jag, att vara svåra att möta med nedskärningar. Dessutom har vi , fru talman, väldigt effektiva mediciner och behandlingar mot cancer. Regionerna har redan flaggat för att det är svårt att hålla måttet när det gäller att betala för dessa. Hur ska vi kunna möta ökade behov med nedskärningar? 139 (S) replik: Det är väl självklart att man inte kan möta ökade behov med uppsägningar och varsel. Det var ju därför jag i mitt anförande framförde att vi skjuter till stora resurser, men detta kommer inte att vara tillräckligt. Det kommer att behövas mer, och det kommer vi socialdemokrater alltid att prioritera. 140 (M) replik: Sedan den rödgröna regeringen tillträdde har sjukvårdsköerna som bekant mer än fördubblats. Köerna till barn- och ungdomspsykiatrin har mer än tredubblats, och cancerköerna ökar nu oroväckande. gapar propositionslistan oroväckande tom. Det är ju genom en regerings propositioner vi ser vad man vill göra och vilken handlingskraft man har. Jag är säker på att det, med de bekymmer vi ser framför oss, är lika genant för socialdemokratiska och miljöpartistiska riksdagsledamöter som det måste vara för regeringen att det inte finns någon full propositionslista. Det må vara så att nu säger att det ska vara fullt fokus på detta. Låt oss hoppas att det är sant! Vi har hoppats på det , och resultaten känner vi till. Till detta kommer stora regionala skillnader. får fem av sex män med prostatacancer inte strålbehandling inom utlovad väntetid. Men det är också en stor skillnad bland till exempel kvinnor med bröstcancer. I får åtta av tio kvinnor inte sin operation inom utlovad maximal väntetid. I är det dock just åtta av tio som får sin operation inom utlovad maximal väntetid. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Jag skulle vilja säga att de stora regionala skillnaderna är ett av våra stora bekymmer. Det handlar om liv och död beroende på var i man bor. På vilket sätt ser att vi kan möta de regionala skillnaderna? 141 (S) replik: Tack, , för frågorna! När det gäller propositionsförteckningen känner jag mig inte ett dugg generad över att den inte har varit så välfylld . Vi fick börja den här mandatperioden med en borgerlig budget, precis som den förra mandatperioden. Dessutom har vi nya partier som vi samarbetar med, och samarbete måste få ta tid och utvecklas. Förhoppningsvis ska vi kunna påverka varandra, och då inte bara som sa, att vi ska påverka att man tillskjuter mer resurser. Jag tycker att vi ska påverka varandra, för då tror jag att vi kommer att nå de bästa resultaten. Det gör man om man lyssnar på varandras förslag och inte bara tror att ens egen lösning alltid är den absolut bästa. När det gäller de stora regionala skillnaderna uppfattar jag att vi i utskottet är eniga om att vi inte vill ha det så. Vi vill ha en jämlik hälso- och sjukvård. Jag vill gärna veta vad vill göra mer, annat än att hålla på med denna kömiljard. Det måste ju finnas många andra saker som hon tycker att vi missar i det samarbete som vi har . Jag skulle också vilja veta varför man ska ha en privat sjukvårdsförsäkring om den inte ska leda till att man får gå före i kön. Vad är då vitsen med den? 142 (M) replik: Jag brukar hålla högt för att hon inte ägnar sig åt pamflettpolitik på samma sätt som sin minister, men blir jag tydligen besviken. Ja, det finns gott om förslag i motioner som kan ta del av. Men riktas frågan till , och då blir det lite svagt när en regeringsföreträdare inte har några svar på de frågor jag ställer. Privata vårdförsäkringar är jag säker på att vi kommer att diskutera mer här. Men jag hörde just i sitt huvudanförande säga att när den offentliga vården inte klarar av att leverera uppstår andra saker. Det var en kritik riktad direkt till den egna ministern. Jag vill återkomma till min fråga: Behöver vi särskilda satsningar för att komma till rätta med de regionala skillnaderna? 143 (S) replik: Jag tror att det är oerhört viktigt att kömiljarden, vars form vi har gjort om så att den ser ut på ett helt annat sätt än tidigare, kommer att bidra till att utjämna skillnaderna. Sedan låter det på som om allt har blivit sämre . Det är också väldigt mycket som faktiskt har blivit bättre. Det jag tror att vi måste jobba med för att utjämna skillnaderna är att råda bot på den personalkris som faktiskt finns inom hälso- och sjukvården. Det är svårt för en region att vara jämställd med andra regioner där det är lättare att rekrytera. I min egen primärvård har vi stafettläkare. Självfallet är det inte lika lätt i den regionen att leverera en primärvård med kontinuitet på samma sätt som där man har större möjligheter att rekrytera fast personal. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Jag hoppas att vi kan vara överens om att det vi behöver satsa på är personalen. 144 (C): deltog jag i en internationell konferens om framtidens hälso-och sjukvård. Det var en konferens med fokus på hur vi kan utveckla och förbättra kvaliteten inom hälso- och sjukvården med patienten i centrum – en väldigt inspirerande och lärorik vecka som gav mig ny kunskap och nya insikter och tankar. En intressant aspekt som jag har funderat mycket över sedan jag kom hem är hur andra länder ser på när det gäller hälso- och sjukvård. I många andra länders ögon är vi ett föregångsland på många sätt. Bilden som vi själva ofta målar upp stämmer inte riktigt med den bild som andra har. i fick jag ofta höra kommentaren: If only we could be a bit more like ! En sådan kommentar gör en faktiskt väldigt stolt. Vi ligger verkligen i framkant på många områden. Speciellt de kliniska medicinska utfallen är i världsklass. Och vi har system som till exempel mödrahälsovård och barnhälsovård som lägger grunden för en god hälsa genom hela livet. Jag tror att det är nyttigt att ibland zooma ut lite och påminna oss själva om att vi faktiskt på många sätt har en välfungerande hälso- och sjukvård och att vi är ett föregångsland dit många reser till för att inspireras och lära. Speciellt viktigt tror jag att det är att påminna om detta när krislarmen duggar tätt i medierna. Men trots att vi inom vissa områden har en hälso- och sjukvård av världsklass har vi stora utmaningar som vi måste ta oss an på bästa sätt. Inte minst har vi en hel del att göra vad gäller tillit och tillgänglighet. Runt om i ser och hör vi vittnesmål om hur allt inte står rätt till i välfärden. Och vi ser hur många av kommuner och regioner brottas med ekonomin, framför allt inom sjukvården. Vi ska vara medvetna om att den del av budgeten som vi debatterar här bara är en liten del av den totala välfärd som produceras. Det stora dagliga arbetet och insatserna i välfärden görs ute i våra kommuner och regioner av offentliga och privata aktörer. För att möta denna ekonomiska utmaning krävs handlingskraft och beslutsamhet. är berett att ta ansvaret och driva på för att skjuta till mer pengar till regioner och kommuner under hela mandatperioden. Inför budgetarbetet med utgiftsområde 9 har tagit utgångspunkt i vår motion En trygg och tillgänglig vård i hela landet med individen i centrum. Det är dit vi strävar, och det är dit vi måste gå om vi ska kunna stärka tilliten till välfärden igen. Man ska kunna lita på att vården finns där när man behöver den som mest. Det finns inget som är värre och skapar större oro än när en närstående blir sjuk. Maktlösheten när läget är akut men allt man möts av är mer väntan och nya frågetecken kan få tillvaron att gå i spillror. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Det är oacceptabelt att har låtit köerna till vården växa. står nästan 130 000 personer i kö till en operation eller annan åtgärd, och mer än en tredjedel av dem har väntat i . Därför har sett till att få igenom en riktad satsning, alltså kömiljarden, på 2,9 miljarder just för att korta köerna. Men det är inte bara inom den vanliga vården som köerna har tillåtits att växa. Inom barn- och ungdomspsykiatrin är det bara Region som klarar vårdgarantin. Så kan vi inte fortsätta att ha det, speciellt inte när vi ser att den psykiska ohälsan bland barn och unga ökar. Andelen flickor och pojkar mellan som rapporterar sömnsvårigheter, nedstämdhet och andra psykosomatiska symtom har fördubblats . Trots att vetskapen om detta är stor hamnar många barn och unga i kläm till följd av en bristande vård. har tillsammans med Liberalerna och regeringen därför i januariavtalet drivit fram förslag om att utreda en sammanhållen vårdform för barn och unga. Men detta är långt ifrån den enda förstärkning som behövs. Trenden med långa köer till barn- och ungdomspsykiatrin måste brytas så fort det bara går. I kömiljarden har vi därför öronmärkt 380 miljoner för kortade köer till BUP. Därutöver har i budgeten drivit på för ytterligare en satsning på 300 miljoner till barn- och ungdomspsykiatrin. Detta innebär att mer än 600 miljoner kommer att vigas åt just satsningar på barn- och ungdomspsykiatrin. Den andra stora utmaningen som vi ser är bristen på personal. utför sjuksköterskor, undersköterskor och annan vårdpersonal underverk för sjuka och skadade och deras anhöriga. Tacken för det kan inte vara stress, utbrändhet och färre kollegor. Det måste finnas gott om personal, fler karriärvägar och möjlighet till högre löner. Speciellt alarmerande är bristen på specialistsjuksköterskor. Det tar för en specialistsjuksköterska att tjäna in sin egen utbildning. I ett läge där vården är i stort behov av utbildad personal, inte minst specialistsjuksköterskor, som orkar stanna kvar och driva utvecklingen inom sjukvården måste vi göra mer. Därför har vi fått in en satsning på 100 miljoner för möjlighet till betald vidareutbildning för specialistsjuksköterskor och ytterligare 100 miljoner för karriärtjänster för sjuksköterskor. Flera regioner, däribland Region och Region , har redan tagit ansvar för att införa karriärtjänster som höjer yrkesattraktiviteten för specialistsjuksköterskor. Men detta är bara en början. vill att karriärvägarna ska bli fler och att karriärstegen för sjuksköterskor ska bli tydligare. Den tredje stora utmaningen som vi står inför handlar om kvinnohälsa och förlossningsvård. Förlossningsvården har haft en ansträngd situation med brist på personal och kontinuitet i vårdkedjan för kvinnan i samband med graviditet och förlossning. Att alla kvinnor får en trygg och säker förlossning är en prioriterad fråga. Den pågående satsningen, som bidrar till att stärka förlossningsvården och vården gällande kvinnors hälsa, kommer att fortsatta och omfattar 1 miljard med start . Hälsovård, sjukvård och social omsorg I kommande års satsning kommer särskilt fokus att ligga på en mer sammanhållen vårdform med ökad kontinuitet för den födande och hennes partner, från graviditet till eftervård. Målet är att alla kvinnor ska ha en fast punkt i förlossningsvården och gärna en och samma barnmorska som kan ansvara för den sammanhållna vården. Den fjärde och sista utmaningen som jag väljer att lyfta fram i mitt anförande handlar om äldre. Jag tror inte att det finns någon politiker i denna kammare eller i det här landet som har missat att de äldre blir allt fler. Med en åldrande befolkning följer ökade kostnader för framför allt kommunerna. Som jag inledde med att säga är det ju i kommunerna som en stor del av de dagliga insatserna för välfärden sker. riktas därför ett brett stöd på 610 miljoner till kommunerna för att det ska bli möjligt för dessa att bland annat göra insatser för att motverka ensamhet bland äldre samt insatser för att öka kvaliteten i omsorgen om personer med demenssjukdom. Utöver detta kommer satsningen på investeringsstöd för äldrebostäder på 500 miljoner. Dessutom har vi en ny satsning på till arbetet med digitalisering och e-hälsa inom äldreomsorgen. Totalt blir den satsning som berör äldre i budgetförslaget således . I den sista delen av mitt anförande, fru talman, vill jag återigen påminna om att den budget som vi debatterar bara är en liten del av den stora välfärdens kärna. Vår roll här i är att sätta ramarna och målen. Låt oss skapa utrymme i systemet för innovation och kreativitet! Ge tillit till regioner, kommuner och vårdgivare – allt för att höja kvaliteten och driva välfärden framåt! Så skapar vi en trygg och tillgänglig vård med patienten i centrum. 145 (L): Vad är det som skapar ett samhälle? Det har jag tänkt på . Vad är det som bygger ett samhälle starkt? För mig är svaret att det är vi människor. Det är människor som bryr sig om andra, som tillverkar saker som andra kanske kan ha nytta av, som hjälper varandra och som också ibland tjänar pengar på de här sakerna eller på hjälpen och som betalar in delar av de pengarna till det gemensamma, så att andra kan göra sitt jobb med att rädda, stötta, vårda och söka ny kunskap. Allra, allra viktigast i ett samhälle, tänker jag, är just gemenskapen, som gör att vi inte behöver vara ensamma när det blir som allra, allra svårast för oss. Det är egentligen, fru talman, det jag tycker att denna budget, som jag vill yrka bifall till , handlar om. Det handlar om 84 miljarder att fördela för att vi inte ska vara ensamma när det är som svårast. De ska gå till de utgifter som vi önskar inte fanns, som vi önskar inte skulle behövas. För ingen av oss vill egentligen att vi ska behöva bilstöd. Vi vill inte att det ska behövas assistans. Vi vill inte behöva vård på .