prot · H60994 · 2019-05-16 00:00:00 — Finansministern uttalade sig i en tidningsintervju, där hon säger att det handlar om att prioritera och att det är som en tioåring som frågar sig: ”Ska jag gå på bio, eller ska jag köpa godis?” Då blir min fråga: Delar statsministern bedömning om att det behövs till försvaret i enlighet med den inriktning man vill ha, eller inte? Har det över huvud taget någonsin varit Socialdemokraternas idé att komma fram till dessa 84 miljarder? Det vi pratar om är rikets säkerhet. Det är inte en biobiljett, och det är inte en godispåse! 74 Statsminister (S): Regeringens hela idé med Försvarsberedningen är att stärka försvaret. Det är inte att komma fram till ett specifikt belopp, utan det handlar om att stärka försvaret. har Försvarsberedningen gjort ett arbete. Vi är tacksamma för det. Det finns en enighet om den inriktningen. Vad vi säger, och det är det naturligaste som finns, är att nu är detta arbete gjort. Låt oss nu göra en djup analys av detta, och så får Försvarsmakten göra en konsekvensanalys. Allt annat vore oerhört märkligt när man lägger ett förslag som innebär en kostnadsökning på 26 miljarder. Skulle vi bara ta det och säga att detta får gå? Jag noterar också att i en diskussion har beskrivit finansieringskravet som ”ett ok man hittat på för att kyla av stämningen i rummet”. Det var kommentar till en diskussion om finansiering. Allt måste finansieras, också förstärkningar av försvaret. Vi ska stärka försvaret. Låt oss återkomma om den exakta inriktningen. Klimatomställningen och landsbygdens transportbehov 75 (S): Just nu har vi ett stort engagemang runt om i landet. Det är många manifestationer som pågår. Alla människor är motiverade utifrån sin egen situation, utifrån sin uppväxt och sina livsvillkor. Många unga engagerar sig och manifesterar för stärkta klimatambitioner och kraftigare politik. Många landsbygdsbor känner sig hotade och engagerar sig därför för landsbygdens villkor. Många bilburna engagerar sig för rimliga bränslepriser. Allt är fullt motiverat ur varje persons egen situation. Den förra lade många långsiktiga förslag för att säkra landsbygden. Man lade också en mängd förslag för till exempel ny produktion av biobränsle. Min fråga till statsministern är: Kan man förena dessa ambitioner med satsningar på skogen och på biobränslen för att möjliggöra landsbygdens transportbehov? 76 Statsminister (S): Jag är helt övertygad om att det går. Vi är berikade med det gröna guldet i vårt land, och det är klart att det går att använda. Vi måste ställa om, återigen, och det tror jag att de allra flesta är överens om. Men vi ska göra det på ett sådant sätt att individen inte hamnar i kläm och säger att nu är det jag som får bära bördan. Den ska vi bära tillsammans. Då kan vi naturligtvis utveckla biobränslen och köra bil på dem. Jag har kört mycket bil i och vill fortsätta att göra det, framför allt i . Men jag vill göra det rent. Det är klart att med denna rikedom runt om i landet kan vi både tillföra mer rent bränsle till fordon och transporter som vi utvecklar landsbygden. Skogen står ju inte i . Den står där ute i landet, och det innebär mycket jobb till landsbygden. Det ser jag fram emot. stadsomvandling och konflikten med 77 i (M): Vi ser nu en oroande utveckling i kommun som riskerar hela stadsomvandlingen och som påverkar det statliga gruvbolaget fortsatta verksamhet och fortlevnad. Det har vuxit fram en misstro i gällande huruvida man kommer att fullfölja planen om att alla funktioner för samhället som avvecklas i stadens gamla centrum ska byggas upp i den nya staden. I frustration över att bland annat järnvägsdragning med tillhörande centrumnära järnvägsstation inte har avtalats fram ännu hotar kommun med att inte bifalla detaljplaneansökan, vilket kommer att leda till att gruvan stannar. Jag tror att regeringen måste träda in i den eskalerande konflikten och som ägare av säkerställa Kirunabornas trygghet. Mot den bakgrunden vill jag fråga statsministern om han är beredd att utse en statlig samordnare för att säkerställa den fortsatta stadsomvandlingen och säkra framtid. 78 Statsminister (S): och är oerhört viktiga för vårt land, och regeringen har naturligtvis varit inblandad i den diskussionen. Jag känner till den, dock inte i detalj. Det är klart att det här är en balansgång mellan att se till att vi kan ha en rationell gruvdrift i – för det är bra för oss – och den stadsplan som behöver göras för den stora omflyttningen och så vidare. Allt vad som ingår i detta har jag dessvärre inte kunskap om. Det är klart att regeringen ska vara engagerad. Huruvida det behövs en samordningsman, samordningskvinna eller något annat ska jag inte svara på här och , men det är klart att regeringen har ett engagemang för att se till att vi har en situation där båda dessa intressen kan kombineras. Det har stor betydelse inte bara för och utan för hela . EU:s sociala pelare och den svenska modellen 79 (S): Kvinnor och män ska behandlas lika och ha lika möjligheter på alla områden, bland annat när det gäller deltagande på arbetsmarknaden, anställningsvillkor och karriärutveckling. Kvinnor och män ska ha rätt till lika lön för likvärdigt arbete. Barn ska ha rätt till förskola och barnomsorg till överkomligt pris och av god kvalitet. Kvinnor och män ska ha lika möjlighet att förvärva pensionsrättigheter. Alla äldre har rätt till resurser som garanterar ett värdigt liv. Vad är det jag har läst upp? Jo, det är några av de 20 punkter som finns i EU:s sociala pelare. Flera partier och politiker påstår nu att den sociala pelaren hotar den svenska modellen. Därför frågar jag statsministern, som också i högsta grad medverkade på det toppmöte som hölls i där det fattades beslut om den sociala pelaren: Hotar den sociala pelaren den svenska modellen? 80 Statsminister (S): Nej, den gör inte det. Hela utgångspunkten för diskussionen, när den påbörjades, var att vi har de beslutsbefogenheter vi har på nationell nivå respektive på EU-nivå, och de ska inte förändras. Om den fria marknaden och rörligheten ska fungera måste naturligtvis människor känna att först och främst ska löntagare inte ställas mot löntagare. Det är inte så konkurrensen ska se ut. Dessutom ska det finnas en social trygghet i en ekonomi som är i ständig förändring. Därför tar den sociala pelaren sikte på tre områden. Ett område är hur vi ska se till att alla får samma tillträde till arbetsmarknaden. Vi vet att det finns en enorm vinst att göra, också ekonomiskt, om kvinnor får samma tillgång till arbetsmarknaden som män. Det andra området är att jobben också ska vara sjysta. Det ska vara sjysta villkor och naturligtvis drägliga löner för de jobben. Det tredje området gäller den sociala tryggheten därutöver. Hur hjälps vi åt att ställa om? Sedan jämför man de parametrarna med varandra, och länder lär av varandra och flyttar fram positionerna utan mer överstatlighet. Strängare straff för våld mot kvinnor 81 (M): Under tid som statsminister har våldtäkterna ökat, som både andelen och antalet anmälda våldtäkter som har lett till åtal minskat. Statistiken visar också att antalet kvinnor som blir mördade av en närstående man har ökat. var det 22 kvinnor, och det är den högsta siffran . Debatten om högre straff har varit dominerande i svensk kriminalpolitik. Regeringen har genomfört en del straffskärpningar, men det har inte presenterats några förslag för att höja straffet för våldtäkt av normalgraden till fängelse eller för att höja straffet för grov kvinnofridskränkning till fängelse. Varför har den feministiska regeringen, statsministern, inte lagt fram några förslag för att höja straffen för just dessa brott som drabbar kvinnor? 82 Statsminister (S): Våld – inte minst det sexuella våldet – mot kvinnor är oerhört allvarligt för vårt land. Därför ska vi arbeta systematiskt. Vi har antagit en tioårig strategi som innefattar allt våld, och vi ska fortsätta att se till att polisen, sjukvården och har resurser. Regeringen och har antagit en samtyckeslag och även infört något som heter oaktsamhet. Lagen har redan visat sig fungera. Man ska inte i efterhand kunna säga att man inte visste att det inte var okej – och komma undan med det. gör man inte det heller. kommer allt fler att fällas. Det är jag helt övertygad om. Vi är inte nöjda, utan vi måste arbeta vidare konsekvent. De lagar som behöver förändras ska förändras, och det ska bli stopp på våldtäkterna. 83 (M): I valrörelsen kom då valfläsk, nämligen en extra familjevecka. har dubbelt så höga kostnader för föräldraförsäkringar som snittet inom . Politik är prioriteringar, och familjeveckan är ett tydligt exempel på en dålig sådan. Varifrån ska pengarna tas? Den tränger undan finansieringen av försvaret. Den tar pengar från polisen. Sjuka människor får inte vård . Företagare får lägga ned sina verksamheter eftersom de utsätts för brott. Är det verkligen viktigare, statsministern, med valfläsket, nämligen att friska, arbetsföra människor ska vara lediga i stället för att säkerställa medborgarnas trygghet att få det stöd och den hjälp de behöver? 84 Statsminister (S): Vi ska göra både och. Jag var på . De har drivit kravet ett bra tag. Tjänstemännen anser att man får arbeta hårt i ett samhälle där också tidsgränsen mellan arbete och fritid suddas ut alltmer. Så är det för allt fler människor. Att vi då ser till att föräldrar får mer tid med sina barn tycker jag är bra och rimligt i vårt samhälle. Jag ställer det inte mot försvaret eller polisen, men man kan undra hur har råd med så enorma skattesänkningar. De ser framför sig ytterligare stora skattesänkningar som dessvärre kommer att ske på bekostnad av den typen av satsningar. Så fort det är fråga om något socialt verkar ha mycket svårt för den satsningen. Jag kommer att se till att det sker satsningar på polisen och försvaret och den formen av trygghet. Men det ska också ske en social utveckling. Föräldrar och barn ska få vara mer med varandra. Följderna av EU:s vapendirektiv för jakt och sportskytte 85 (KD): har mer än en halv miljon laglydiga skyttar. De flesta är jägare, och en del är målskyttar. är dessutom ett framgångsrikt land i dynamiskt . Jakten är inte bara en del av vår miljövård, utan den är också en bred och historiskt förankrad svensk folkrörelse. hotas emellertid både jägare och sportskyttar av . Med EU:s vapendirektiv som täckmantel förbereder regeringen en proposition som kraftigt kommer att försvåra legalt vapenägande och som kommer att slå mot både jakt och sportskytte. Regeringens lagrådsremiss är betydligt mer långtgående än EU:s vapendirektiv. Är det verkligen landets jägare och sportskyttar, statsministern, som hotar säkerheten på gator och torg? Om inte, varför går regeringen längre än vad EU:s vapendirektiv kräver? 86 Statsminister (S): Det var en lång diskussion om vapendirektivet, som också kom att förändras under resans gång. Min pappa var jägare, och han jagade älg. Jägarna gör också en fin insats. Det gäller även sportskyttar. Men låt oss tänka efter en sekund och gå igenom vad förslaget faktiskt innehåller. Det är inte så att det inte ska finnas möjligheter för jägare och sportskyttar . I när det finns så enorma problem med skjutningar och våld, som dessa människor inte är skyldiga till, tror jag att vi ändå kan behöva fundera över hur vi kan försäkra oss om att det finns mer koll på det vapeninnehav som finns. Det är inte skadligt för vare sig jägare eller sportskyttar. Osund konkurrens på arbetsmarknaden 87 (S): Det finns högt ställda krav på svensk arbetsmarknad när det gäller rimliga löner och arbetsvillkor. Men finns en laglöshet där alltför många arbetsgivare bryter mot lagar och regler. Då blir det usla löner och usla arbetsvillkor. Det finns exempel där människor tvingas sova på sin arbetsplats, där byggnadsarbetare befinner sig högt upp på taken utan ordentlig skyddsutrustning eller där chaufförer inom transportbranschen inte får den vila och sömn de behöver för att fungera trafiksäkert. Vi kan se att det är flera branscher som är utsatta. Två exempel är byggbranschen och transportbranschen. Frågan är hur vi ska komma åt detta. Vi har den svenska nivån men också EU-nivån, och det finns en rörlighet på arbetsmarknaden. Vad kan vi göra för att bekämpa den brottslighet vi ser på svensk arbetsmarknad? 88 Statsminister (S): Företag med fusket som affärsidé ska inte ha någon plats på svensk arbetsmarknad eller i svensk ekonomi. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att sätta stopp för den osunda konkurrensen och för kriminaliteten, som det är. Vi har bland annat sett till att utländska arbetsgivare som har personal i ska betala arbetsgivaravgifter och registrera sig hos . har av nedskärningar fått mer resurser så att man kan anställa fler och göra fler kontroller. Polisens arbete med att göra stickprovskontroller har också underlättats, och de vittnar själva om att det har varit till hjälp. Vi har också sett till att ge ett särskilt uppdrag till att stärka arbetet med att motverka osund konkurrens. Vi kommer att behöva göra mer på EU-nivå för bättre regler där. Psykisk ohälsa hos kvinnor 89 (M): Unga tjejer i mår psykiskt dåligt, och kvinnor lider av psykisk ohälsa eftersom de inte får ihop sin livssituation. har världens friskaste befolkning. Trots det ökar den psykiska ohälsan. Antalet sjukskrivningar med diagnosen psykisk ohälsa har ökat, och majoriteten av de sjukskrivna är kvinnor – av de sjukskrivna är kvinnor. Statsministern leder en feministisk regering som ska driva feministisk politik. Därför är min fråga till statsministern: Hur kan statsministern lämna alla dessa kvinnor utanför och tillåta att den psykiska ohälsan fortsätter öka? 90 Statsminister (S): Nej, jag lämnar inte dem utanför. Det här är precis då det är oerhört viktigt att samhället fungerar och visar att det fungerar, och för det behöver vi en generell välfärd som fungerar. Det är därför vi har tillfört och kommer att tillföra pengar för exempelvis att skolhälsovården ska fungera för de yngre, de som faktiskt går i skolan. Den har varit underdimensionerad. Vi måste få upp dimensionen. För det kan man inte sänka skatter, utan då måste man föra till resurser. Även BUP måste ha mer resurser, för köerna där är för långa. Den psykiska vården därutöver behöver också stärkta resurser. Vi är nu överens i januariavtalet om att stärka detta arbete med mer resurser och mer systematik för att få ned sjuktalen. Det är inte okej att unga människor, framför allt kvinnor, mår psykiskt dåligt. Men det kräver arbete från skolgången upp genom hela vårdkedjan. Statsministerns frågestund var härmed avslutad. § 6 Yrkande om misstroendeförklaring Följande skrivelse hade kommit in: Vi yrkar i enlighet med 13 kapitlet 4 § regeringsformen att ska förklara att socialförsäkringsminister inte har förtroende. (M) Kopparklint (M) (M) (M) Boriana (M) (M) (M) (M) (M) (M) (M) Noria Manouchi (M) (M)(M) (M)(M) (M)(M) (M)(M) (M) (M) (M) (M) (M) (M) (M)(M) (M) (M) (M)(M) i (M) (M) (M) (M) (M) (M) (M) (M) (M) (M) Talmannen meddelade att under kammarens sammanträde hade (M) väckt yrkande om misstroendeförklaring mot statsrådet (S). Enligt 13 kap. 4 § regeringsformen skulle ett sådant yrkande väckas av minst en tiondel av ledamöter för att tas upp till prövning. Det innebar alltså att minst 35 ledamöter skulle stå bakom yrkandet. Talmannen konstaterade att det av den överlämnade skrivelsen framgick att yrkandet biträtts av fler än 35 ledamöter. Talmannen meddelade att prövningen av yrkandet skulle äga rum . § 8 (forts. från § 4) Hälso- och sjukvårdsfrågor (forts. SoU8) 91 (M) replik: Tillbaka till socialutskottet och hälso- och sjukvårdsfrågorna! Det innebär att fokus är tillbaka på de stora utmaningarna inom svensk hälso‑ och sjukvård. Vi saknar nämligen inte sådana. Ledamoten parti sitter med i regeringen. Just därför är jag nu jätteintresserad av att se och höra hur ser på en del av dessa utmaningar. Jag saknade en hel del av de sakerna i anförande. Vi konstaterar att när alliansregeringen tog över stod 130 000 människor i kö för ett första besök respektive operation. Sedan infördes kömiljarden. När vi lämnade över 2014 var vi nere i 52 000 patienter. Det var fortfarande alldeles för många – helst vill vi alla se noll. Men det var en stor skillnad i vad vi lämnade över. är vi tillbaka på över 90 000. Vi klättrar snabbt mot den höga summa som vi i Alliansen hanterade senast. Jag skulle vilja att redovisade hur anser att vi ska ta oss an köerna och hur man behöver utforma specifikt kömiljarden. 92 (MP) replik: Tack, , för den frågan! Vi delar ambitionen att människor som är sjuka ska få tillgång till sjukvård. Därför är åtminstone jag stolt över att vi nu tillsammans med C och L har kommit överens om att införa kömiljarden. Ni hade också en kömiljard, men vi såg att den inte riktigt fungerade som vi hade velat eftersom det var många som hamnade utanför den – de som var riktigt sjuka, till exempel multisjuka, och de som var kroniskt sjuka. Därför vill vi nu se till att detta ska komma även dem till del. Det ser också olika ut runt om i landet. Vi ska hitta ett system för att korrigera så att det fungerar i hela landet. Det är det arbetet vi sitter med nu och kommer att arbeta fram så att vi kan lägga fram denna kömiljard för . 93 (M) replik: Tack, , för svaret! Eftersom svaret inte innefattade någonting annat än att vi ska använda en kömiljard utgår jag från att verkligen har omfamnat detta. Något annat förslag från har vi ju inte fått när det gäller att korta köerna. Det är en ganska allvarlig situation att sitta i en regering och se att köerna bara rasar iväg men inte komma med några som helst åtgärder. Jag är väl medveten om att det är Socialdemokraterna som har innehaft statsrådsposten när det gäller ansvaret. Men det går ju inte att som miljöpartist frånsäga sig ansvar när man sitter i den regering som haft så svårt att komma till rätta med detta. Jag upprepar frågan: Hur har jobbat med detta? Är ni nöjda med den situation som ni faktiskt sitter med och måste ta ansvar för, där så här många människor sitter och väntar och riskerar att bli sjuka och kanske till och med dö i sjukvårdsköer som bara drar iväg? Vi är alltså ett av sämsta länder när det gäller att ta hand om våra patienter . Det är ganska allvarligt. Jag noterar återigen att det är kömiljarden som lyfts upp – och att nu är väldigt glad över att kömiljarden finns. Det har vi ju inte riktigt hört förut. Jag har ytterligare en fråga. får gärna fokusera också på den andra biten, som har varit min stora hjärtefråga . Hur vill att vi ska ta oss an cancervården? Vad är de stora utmaningarna där, och hur tänker ni driva på i regeringen för att det ska hända någonting? 94 (MP) replik: är det faktiskt så, , att det här också handlar om hur man organiserar sig ute i regionerna och i landstingen, och ni sitter ju och styr i de flesta landsting. Det är ju inte så att det bara hamnar på Socialdemokraterna och i regeringen, utan dessa frågor finns även där ni sitter och styr. Då måste också ni ställas till svars där. Jag är glad – jag är ny i dessa frågor, och jag är väldigt glad över att vi kommer att hantera den här kömiljarden. Vi har olyckligtvis valt samma namn, men den har ett annat innehåll än den kömiljard som Alliansen tidigare hade. Det finns även väldigt många andra saker som vi gör. Vi kommer att titta på en primärvårdsreform där man ska kunna komma närmare. Som det är organiserat är det många som till exempel har psykisk ohälsa som inte har möjlighet att komma och få hjälp för den på ett lätt sätt. Vi vill flytta detta närmare patienten så att tillgängligheten ska bli bättre. Vi kommer också att satsa på BUP – köerna ska bort inom ungdomspsykiatrin, till exempel. Jag tycker att det är lite hårt av att bara slå på regeringen här. Det ligger också ett tungt ansvar ute i landstingen och i regionerna. 95 DAG (S): Jag begärde ordet igen eftersom jag tyckte att den diskussion som pågick om tillgänglighet och köer var stimulerande och spännande. Jag tänkte att jag skulle bidra med lite synpunkter kring detta, som jag tror att vi behöver fundera mer på. Jag tror att vi alla är överens om att tillgängligheten i svensk sjukvård behöver förbättras. är inte ensamt om att ha bekymmer med tillgängligheten i sjukvården. , med sitt statliga sjukvårdssystem, förskräcker. Flera av våra grannländer, däribland , har också haft bekymmer med tillgängligheten i sjukvården. Själv har jag fört samtal med norrländska politiker om varför de har bekymmer med tillgängligheten. Jag får ofta höra att det råder brist på specialistläkare. Det är svårt att få upp specialistläkare från . Det är också svårt att konkurrera med tillgängligheten i , där det finns en uppsjö av läkarresurser, om man sitter och försöker att administrera sjukvården i , eller . Jag tror att en del borgerliga politiker kommer att få lära sig vad det innebär att försöka bedriva sjukvård i – det är tuffare än att göra det i . Själv kan jag inte låta bli att fundera på en sak. När jag detaljstuderade köstatistiken kunde jag notera att var fjärde nytillkommande till landets köer kom från ett enda landsting – det landsting som styrdes av Alliansen under den förra mandatperioden, nämligen . Man pekar ofta finger åt de norrländska politikerna. Det förtjänar absolut att ifrågasättas hur det kan komma sig att de inte har jobbat ännu mer med tillgängligheten – en del kritik förtjänar de. Men varför riktas aldrig någon kritik mot , som är moderatpolitiker i det landsting som en fjärdedel av de nytillkomna i kön kommer ifrån? Det är ett landsting med mycket stora överskott och mycket stora ekonomiska resurser. Den frågan kan inte jag låta bli att ställa mig. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 13.) Ändringar av över-gångsbestämmelse avseende behörighets-reglering § 9 Ändringar av övergångsbestämmelse avseende behörighetsreglering betänkande 2018/19:SoU21 Ändringar av övergångsbestämmelse avseende behörighetsreglering (prop. 2018/19:68) 96 (M): har ett omfattande, svårt och oerhört viktigt uppdrag. Den ska främja ekonomisk och social trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor och aktivt deltagande i samhällslivet. Hur gör man då det? Ja, på den frågan finns givetvis inget enkelt svar och inte heller bara ett svar. Behovet av insatser skiljer sig från familj till familj och från individ till individ. behöver därför i varje enskilt ärende utreda förhållandena och behovet av insatser. Vi är nog alla överens om att denna handläggning är utmanande, att den ska hålla god kvalitet och att det förutsätter att personal har hög kompetens. Särskilt utmanande är arbete med barn som far illa eller som riskerar att fara illa. Det är ofta väldigt komplexa sociala problem som behöver utredas och mycket kvalificerade bedömningar som görs. Dessa bedömningar leder i sin tur ofta till väldigt långtgående och ingripande beslut, exempelvis beslut om att placera barn utanför det egna hemmet. Vi vet, herr talman, att insatser, liksom frånvaron av insatser, kan vara helt avgörande för ett barns uppväxt och dess kommande vuxenliv. Alliansregeringen lade 2013 fram förslag om att införa särskilda behörighetskrav för utförare av vissa uppgifter inom den sociala barn- och ungdomsvården, detta givet hur viktigt det är att personal har hög och rätt kompetens för att rättssäkert och med hög kvalitet kunna utföra sitt arbete. Behörighetskraven som Alliansen föreslog antogs, liksom övergångsbestämmelser för att ge socialtjänsterna i 290 kommuner möjlighet att anpassa sig och leva upp till de nya kraven. Övergångsbestämmelserna löper ut . Dessvärre kan vi konstatera att kommunerna fortsatt har problem att klara kraven. Därför föreslår nu regeringen i den proposition som detta betänkande och denna debatt hanterar att övergångsreglerna ska förlängas till . Vi moderater motsätter oss inte förlängningen av övergångsbestämmelserna, men vi är på allvar bekymrade över regeringens passivitet när det gäller utmaningar – en passivitet som denna proposition är ett tydligt exempel på.