prot · H70930 · 2019-11-12 00:00:00 — tar upp andra fall där svenskar frihetsberövats utomlands och konstaterar att det är viktigt att dra slutsatser av tidigare arbete. Jag håller naturligtvis med om det, men det görs regelmässigt. Naturligtvis är det viktigt att erfarenheter från tidigare arbete tillvaratas. Det gör vi också när det gäller arbetsmetoder, rutiner och processer, och våra tjänstepersoners särskilda kunskaper tas till vara. Även om varje fall är unikt måste man hantera det utifrån den rådande kontexten och respektive falls individuella förutsättningar. Det är angeläget att använda lärdomar och erfarenheter från tidigare fall, bland annat dem som nämnde. Mot bakgrund av detta är det regeringens uppfattning att det inte är påkallat att inrätta en särskild för detta ändamål. Regeringens arbete med att få fri pågår kontinuerligt. Löpande görs en prövning om den valda strategin är den mest gynnsamma. och berörda utlandsmyndigheter i regionen och på andra platser är involverade i det arbetet, och personalresurserna är omfattande. Vi lägger ned mycket tid och omfattande resurser på att nå en lösning. De diplomatiska kontakterna, som består av samtal, möten och relationer, bygger ofta på stark förtrolighet. Det ligger i sakens natur att man inte alltid kan eller bör föra dessa samtal i offentligheten, men det betyder inte att regeringen inte gör allt den kan för att få fri utan tvärtom. Vi håller också närkontakt med familj och stödföreningen för att hålla dem informerade om vad som görs och för att kunna ta till vara de förslag och idéer som kommer. Vid varje givet tillfälle ser vi naturligtvis till att bedöma vad som är bäst för att få fri, och sedan arbetar vi utifrån det. frågar om vi ska avbryta allt samarbete med . Jag skulle vilja säga att en huvudprioritet för relationer med är att i dialog stärka och främja de mänskliga rättigheterna och säkerheten i landet. Det är särskilt angeläget , mot bakgrund av fredsprocessen. Utan sådana här kontaktytor begränsas avsevärt våra möjligheter till dialog, så vi tror inte på att avbryta dialogen eller utvecklingssamarbetet. 48 (KD): Förslaget om en har bland andra journalistkollegor här i varit med och tagit fram. Reportrar utan gränser och andra tycker att detta är den väg som vi måste gå för att komma framåt. Utrikesministern säger att hon är starkt engagerad i fall för att få honom fri och att man för en aktiv och bred dialog med företrädare för på olika nivåer. kan vi tyvärr konstatera att en väldigt liten andel av det svenska biståndet går till att främja mänskliga rättigheter. Eritreanska människorättsaktivister har lyft upp att EU nu måste ställa högre krav, det som vi brukar kalla konditionalitet, i biståndet. I med saknas, menar jag, skarpa formuleringar om mänskliga rättigheter. Den största delen av stödet går till regimen, vilket ju är helt oacceptabelt, och det utan att någonting förändras. for more, alltså att man får mer för att man faktiskt gör förändringar, verkar inte gälla i fallet . På så sätt håller och EU en regim under armarna som förtrycker sitt eget folk. Det har också framkommit uppgifter om att EU-stödet har finansierat tvångsarbete. FN har kallat tvångsarbetet i landet för slaveri och brott mot mänskligheten. Är det rimligt att vi fortsätter med alla dessa stödprojekt i som vi inte ser några resultat i fråga om förbättrade mänskliga rättigheter? Vi ser heller inga resultat i fallet . Vi får inte ens höra eller träffa honom. Diplomater får inte ens besöka honom. Man kan säga mycket om de tidigare fallen i , men där fick man åtminstone träffa dem som satt i fängelse. I verkade dessutom för att sanktionerna mot skulle hävas. Vilket resultat har det gett, utrikesministern? Det synes inte ha hjälpt vare sig situationen för mänskliga rättigheter i landet eller för att få fri. Jag tycker inte att jag har fått svar på min fråga om hur utrikesministern via EU ska få fri. har i en resolution kritiserat EU:s biståndsprogram till . Man menar att EU är för passivt i fråga om mänskliga rättigheter. FN:s oberoende rapportör för , , får inte ens resa in i landet. finansierar EU stora infrastrukturprojekt. Det är ju inte acceptabelt. Vag gör egentligen regeringen för att trycka på för att EU ska ändra sin inriktning och ställa krav vid skrivningar för att sätta tydliga krav på mänskliga rättigheter på agendan? På så sätt kan vi framöver förhoppningsvis se fri. Jag tycker att det är märkligt att man lyfter fram flera olika saker som man jobbar med – att förbättra vägar till eritreanska hamnar och så vidare – som vi inte kan se ett enda uns av förändring när det gäller situationen för . Min fråga till utrikesministern kvarstår: Är det rimligt att vi har all denna finansiering i det svenska biståndet men också i EU:s bistånd som vi inte ser några förbättringar när det gäller mänskliga rättigheter? 49 Utrikesminister (S): Svaret på den frågan är ja, det är mycket rimligt att fortsätta ha detta bistånd. Det handlar framför allt om att stödja fredsprocessen mellan och . Då är det viktigt att det blir konkreta resultat för människor så att de ser att det ger någonting och kan försörja sig. Vägarna som tar upp är för att man ska kunna underlätta handel och investeringar mellan och så att man kan skapa jobb i båda länderna. Att inte göra detta skulle inte underlätta att få fri. Frågan är hur mycket EU ska ge till för detta. Den genomförs av den eritreanska regeringen med stöd av för projekttjänster. Pengarna går till material och upphandling av vägmaskiner. Arbetskraftskostnaderna står den eritreanska regeringen för. I FN:s uppgifter ingår det att ansvara för och följa upp att arbetare får lön och att arbetsförhållandena är i enlighet med den lokala lagstiftningen. Detta följer EU upp med i den politiska dialogen. Frågan om man har använt slavarbete, som också nämnde, gäller dem som anställs för att bygga vägarna. Det avgörs av den eritreanska regeringen, och det kan inte uteslutas att personer i nationaltjänsten kommer att arbeta i projekten. Det finns lagstadgade minimilöner för dessa personer. De är låga med svenska mått mätt men inte i regional kontext. I och med fredsprocessen mellan och skapas bättre förutsättningar för att nationaltjänsten ska kunna fasas ut, och då är det viktigt att det finns jobb för dem som lämnar nationaltjänsten. frågade också om vi verkar för att sanktionerna mot ska hävas. Faktum är att ett enigt säkerhetsråd beslöt att lyfta sanktionerna mot . stödde det beslutet med anledning av att det som sanktionerna infördes för inte längre kvarstod. En av grunderna till att de infördes handlade om stöd till terrororganisationen i . Det hade inte kunnat beläggas av avseende sanktionerna att det fanns skäl att ha kvar dem. Ett antal tidigare väpnade grupper på har lagt ned sina vapen. I förlängningen hoppas att lyftandet av sanktionerna kan bidra till en fortsatt positiv utveckling med mer samarbete, handel, utveckling och reformer i länderna på . Man kan fråga sig, som gör, varför sanktionerna lyfts när fortfarande har många politiska fångar, till exempel . Sanktionerna infördes inte på grund av interna situation utan av anledningar kopplade till och och andra väpnade grupper samt efterspelet till konflikt med . uppvisar fortfarande stora brister när det gäller mänskliga rättigheter. Dessa hanteras på flera olika sätt, till exempel i för mänskliga rättigheter och genom FN:s specialrapportör för . för också på olika sätt en direkt dialog med om dessa frågor. 50 (KD): Jag är lite förvånad över att utrikesministern ändå inte säger att biståndet mycket väl kan användas för att ställa krav på mänskliga rättigheter. Jag tycker inte att jag hör utrikesministern nämna detta, och det är tragiskt. I princip alla som flyr från får, tror jag, uppehållstillstånd i eftersom är en hårdför diktatur där politiska motståndare torteras och fängslas. Regimen utövar systematiskt förtryck och förföljelse av oliktänkande. Fredsprocessen mellan och verkar inte ha satt särskilt stort avtryck när det gäller mänskliga rättigheter i . Därför måste , men också EU och FN, trycka på för att framföra kritik och utöva motstånd mot och inte bara betala ut biståndsmedel utan att ställa krav. kan göra mer för att lyfta fallet i EU och FN. En vore att ta ett helhetsgrepp. Kanske kunde man blanda in andra personer än de som just nu är involverade. Jag tycker inte att regeringen har visat att man har vänt på alla stenar. Det är svårt att veta exakt vad UD gör, men det vi kan se och granska är biståndet. Där skulle jag önska mer av regeringen. Avslutningsvis noterar jag att vi under forna Alliansens tid hade med i varje utrikesdeklaration. Tyvärr finns han inte med i den rödgröna regeringens deklaration. Det hade behövts för att verkligen markera att detta fall är viktigt. 51 Utrikesminister (S): Den säkerhetspolitiska situationen på har förbättrats väsentligt . De tidigare fienderna och har slutit fred med varandra, och relationerna mellan andra länder i regionen har också förbättrats. Regeringen är mån om att stödja denna utveckling på de sätt som är möjliga. Det är viktigt med tanke på regionens nästan 200 miljoner invånare, för fattigdomsbekämpningen och för diasporan i och och på andra platser samt för säkra frihandelsvägar genom . Vi ser mycket positivt på försoningen mellan och och stöder helhjärtat denna process. Det är fortfarande, trots att det har gått fredsavtalen, vår förhoppning att alla möjligheter med en löst konflikt ska tillvaratas. Regeringen för en aktiv och bred dialog med företrädare för på olika nivåer. Vår uppfattning är att det är fortsatt viktigt att engagera i denna dialog, särskilt i ljuset av fredsavtalen med . Avslutningsvis fortsätter regeringen oförtrutet sitt arbete med att få fri. Om detta ska det inte råda något som helst tvivel. Vårt arbete kommer inte att avslutas förrän den dag får återförenas med sin familj. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2019/20:99 om dödsfall på jobbet 52 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig vad jag avser att göra för att förhindra utvecklingen med det ökande antalet dödsfall på arbetsplatserna. Ingen ska behöva dö till följd av sitt arbete. Varje dödsolycka är en tragedi för de inblandade och oacceptabel för ett modernt arbetsliv. Regeringen beslutade om en arbetsmiljöstrategi –2020. Ett av de tre prioriterade områdena i arbetsmiljöstrategin är nollvision mot dödsolyckor och förebyggande av arbetsolyckor. fick flera uppdrag inom ramen för detta område. Samtliga är återrapporterade. ökade regeringen anslag med ca för att myndigheten skulle kunna anställa fler inspektörer och öka närvaron på arbetsplatserna. Anslagsökningen har lett till att har anställt drygt 150 nya inspektörer, och antalet inspektioner har ökat. Särskilda inspektionsinsatser har gjorts inom bygg- och anläggningsbranschen, tillverkningsindustrin, transportbranschen och bemanningsbranschen. uppdrog regeringen åt att göra en analys av dödsolyckor i arbetslivet samt dra slutsatser och överväga lämpliga åtgärder. Jag ser fram emot att ta del av analys. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att förvaltningsanslag ökas med så att fler inspektioner kan göras för att förebygga fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet. En förstärkning av inspektionsverksamhet bidrar också till att förebygga dödsolyckor i arbetslivet. Var och en behöver ta sitt ansvar i det systematiska arbetsmiljöarbetet på varje enskild arbetsplats. Genom att målmedvetet arbeta förebyggande mot arbetsolyckor minskar vi också risken för dödsolyckor. Arbetsgivarna har det yttersta ansvaret för arbetsmiljön. När den nuvarande arbetsmiljöstrategin löpt ut avser regeringen att ta fram en ny strategi. En nollvision mot dödsolyckor är ett av de tre prioriterade områdena i den nuvarande strategin, men arbetet för att motverka dödsolyckor måste ta större plats. Inget annat än en nollvision kan gälla för dödsfall i arbetet. Att förhindra dödsolyckor är en viktig prioritering för regeringen. Konkreta insatser är nödvändiga för att förebygga arbetsolyckor som leder till skada eller död. 53 (M): Tack, arbetsmarknadsministern, för svaret! Vi debatterar dödsolyckor på arbetsplatserna, och jag vill inleda med att verkligen beklaga de dödsfall som skett på arbetsplatserna i vårt land. gick en förälder, son, dotter eller vän till jobbet men kom aldrig tillbaka igen. Varje dödsolycka är en för mycket – där är ministern och jag helt överens. Orsaken till min interpellation är alltså att antalet dödsolyckor på arbetsplatserna inte minskar. hade vi det högsta antalet : 9 dödsfall på arbetsplatserna. var det hela 58 personer som förolyckades på våra arbetsplatser. har 170 personer dött på arbetsplatser. Dödsfallen ökar alltså . Utvecklingen går i helt motsatt riktning i förhållande till regeringens intentioner om en minskning av dödsolyckorna. Vi har debatterat detta , senast för bara någon vecka sedan, men jag tycker att frågan är så viktig att jag vill väcka den här igen. Det finns många lovvärda formuleringar från regeringen, men jag tycker att det i många stycken saknas substans, strategier och så vidare för att det ska bli konstruktivt och bra – därav denna debatt. Jag skulle också vilja kommentera vissa delar av ministerns svar. Arbetsmarknadsministern nämner arbetsmiljöstrategin och nollvisionen, som infördes . Regeringen har alltså jobbat med denna fråga , och det måste ändå ses som ett misslyckande att siffrorna inte förbättrats. Ministern hävdar också att fick flera uppdrag inom ramen för detta område och att samtliga är återrapporterade. Eftersom vi ändå måste se det som ett misslyckande när dödsfallen ökar måste jag fråga vilken effekt dessa insatser har haft. Och vad kommer regeringen nu att ändra för att skapa mer verksamma förslag? Ministern hävdar att regeringen –ökade anslagen till . Det skulle då bli fler inspektörer. Då kan jag nämna att 2013, , var det 31 386 inspektioner. Det var alltså för alliansregeringen. var det 27 000 inspektioner. Det var alltså betydligt fler inspektioner . skulle också göra en analys av dödsolyckorna, och ministern hävdar att hon vill ta del av den. Frågan är då: När kommer analysen? Den är ju högst intressant. Arbetsgivarna har det yttersta ansvaret för arbetsmiljöfrågorna. Där är vi helt överens. Men om det inte fungerar har ändå arbetsmarknadsministern ett stort ansvar för att det ska fungera. Vi talar om dödsolyckorna och nollvisionen. Konkreta insatser är nödvändiga, nämner ministern. Dagens insatser fungerar ju inte – jag återkommer till det – och dödsfallen ökar. Min fråga blir då: Vilka insatser avser arbetsmarknadsministern att nu tillföra och ändra på för att det ska få effekt när det gäller dödsolyckor på våra arbetsplatser? 54 Arbetsmarknadsminister (S): Det är väldigt viktigt att varje arbetsplats i hela vårt avlånga land har ett säkerhetstänkande och ett arbetsmiljöarbete lokalt på arbetsplatsen. Det är helt nödvändigt för att förebygga ohälsa, arbetsplatsolyckor och i värsta fall också dödsolyckor. Forskningen visar att slarv och misstag oftare förekommer på arbetsplatser som saknar ett eget lokalt organiserat skyddsarbete. Därför har de 100 000 skyddsombud som är aktiva på arbetsplatser runt om i vårt land en väldigt viktig roll tillsammans med arbetsgivarna när det gäller att förhindra och förebygga att olyckor, i värsta fall dödsolyckor, sker. På många arbetsplatser saknas skyddsombud. Då spelar de regionala huvudskyddsombuden en viktig roll. Enligt siffror som har fått inrapporterade från LO, TCO och var de regionala huvudskyddsombuden 1 725 stycken . De regionala huvudskyddsombuden har som sagt en väldigt viktig roll både när det gäller att kliva in där det saknas skyddsombud och se till att fler vill ta på sig den rollen och när det gäller att få igång och stärka det lokala arbetsmiljöarbetet. Det handlar om att kunna säkerställa att ingen far illa eller i värsta fall dör även om det saknas ett skyddsombud på arbetsplatsen. Om vi tittar på hur arbetsmarknaden i utvecklas ser vi att vi får allt fler mindre företag med färre anställda, alltså arbetsplatser med färre anställda. Det kan också göra att det blir svårare att rekrytera någon som skyddsombud på den aktuella arbetsplatsen. Där har de regionala huvudskyddsombuden en väldigt viktig uppgift. har den här möjlighet att tillsammans med mig göra skillnad på riktigt. Det handlar om att kunna öka tryggheten och stärka säkerheten på våra arbetsplatser. Jag kommer att lägga fram ett förslag till om att ge utökad tillträdesrätt för de regionala huvudskyddsombuden, så att vi kan säkerställa att det på alla de arbetsplatser där det saknas skyddsombud och fackliga medlemmar finns möjlighet för de regionala huvudskyddsombuden att gå in och utföra det viktiga skyddsombudsarbetet. Jag vill därför passa på att fråga : Är du beredd att stödja det förslaget? Det skulle kunna spela en stor roll för att öka säkerheten och tryggheten i arbetslivet i . 55 (M): Det var ett långt svar men inte så mycket konkret om en förändrad strategi. Den nuvarande strategin och nollvisionen fungerar ju inte. Det finns dock utrymme för att komma med de svaren längre fram i den här debatten. Jag ska ge några exempel på sådant som har framkommit i debatten om dödsolyckor. Det är olika exempel från verkligheten. ställföreträdande generaldirektör har i medier uttryckt att regeringen missar målet då dödsfallen ökar. Han säger: Vi kan inte acceptera att någon dör. Det måste vara en nolla som gäller. Han säger också att några konkreta mål när det gäller minskningen av dödsfall inte finns. Det låter väldigt märkligt att det inte ska finnas konkreta mål . Det handlar ju om ledning och styrning från regeringen, och självklart måste det finnas detaljerade mål och en strategi för hur man ska nå målen. Det blir väldigt otydligt när det uttrycks så från regeringens sida. har i en granskning också konstaterat att samarbetet mellan myndigheter, som är oerhört centralt, inte minst när det gäller och utredningar av brott och så vidare, inte fungerar smärtfritt, vilket är allvarligt. Även om ministern inte kan ansvara för de delar som är ute på arbetsplatserna är detta en viktig del för ministern, alltså myndighetsansvaret, som ju ministern har. Det är allvarligt, tycker jag. Man missar också en stor del av helhetstänket. Man puttar in mycket resurser till men har inte en fungerande helhet. Det är en kedja av insatser som måste fungera för att det ska bli effektivt och bra. har också kritiserat och då det gällde olyckan på i . Och hör och häpna: Ännu har utredningen inte blivit klar! Preskriptionstiden är , och vi riskerar alltså att utredningen inte blir klar. Det är orimligt. har i sin kommittémotion därför föreslagit att vi ska fördubbla preskriptionstiden när det gäller både arbetsmiljöbrott av normalgraden och grova arbetsmiljöbrott. har också rapporterat att hanteringen av arbetsmiljöbrott är bristfällig. Handläggningstiderna är för långa, och resurserna är för få. Detta är återigen en kedja av insatser som måste fungera. föreslår då fyra gånger mer i anslag till polisen än vad regeringen gör. Det är detta jag saknar i regeringen. Man har en strategi för att minska dödsolyckorna, men man har inte helhetstänket. Har polisen inga resurser får vi inte utredningarna färdiga. Då kan vi inte dra lärdom av de fall som har varit, och så vidare. Detta är högst märkligt. Jag kommer tillbaka till att det , , gjordes 31 000 inspektioner och 27 000. Varför har inspektionerna minskat sedan allianstiden trots större anslag? Och varför ökar dödsfallen? Vad är arbetsmarknadsministerns teori eller analys av detta? Det tycker jag sällan framkommer i debatten om dödsolyckor på arbetsplatser. 56 Arbetsmarknadsminister (S): Det var många frågor . Jag kan väl ta upp i alla fall några av dem. Jag har inga egna teorier, utan jag litar på de myndigheter som är satta att utföra det här arbetet. Bland annat pekar på att just högkonjunkturen och ett väldigt högt tempo kan vara en förklaring till att olyckor sker på våra arbetsplatser. Men som jag sa i mitt tidigare inlägg finns det såklart en rad olika förklaringar som man behöver ta hänsyn till. Forskningen visar att på arbetsplatser där man saknar en skyddsorganisation förekommer det mer slarv. Det kan leda till att människor skadar sig eller i värsta fall dör på arbetsplatsen. En sak som jag håller med om är ett stort problem är långa handläggningstider. Det pågår ett arbete för att se över preskriptionstiden, men det allra viktigaste är att förkorta handläggningstiderna. Det ska inte ta så att utreda arbetsmiljöbrott. Därför pågår just nu ett arbete där , och utvecklar och ökar kunskaperna om att utreda arbetsmiljöbrott. Där är vi överens om att det inte ska ta så . Det här är ju väldigt viktiga frågor. För bara någon vecka sedan hade vi i denna kammare en aktuell debatt om dödsolyckor. Jag tar dödsolyckor på allra största allvar. Som jag kunde berätta vid det tillfället finns det också exempel från min egen familj. Jag berättade om , som omkom i en arbetsplatsolycka vid , järnverket i , . Det var min mans farfar. Jag vet hur det kan påverka en familj, en bygd och ett samhälle i generationer framöver. Vi måste alltid ha en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet. Ingen ska behöva dö på sitt arbete och heller inte av sitt arbete. Vi vet också att det är över 700 personer som dör på grund av arbetsrelaterad stress. Det är också en väldigt viktig fråga: att säkerställa att våra arbetsmiljöer är goda. När vi går hem från jobbet eller arbetspasset ska vi må bra. Det är en stor prioritering för regeringen att säkerställa både en nollvision för dödsolyckor och en god arbetsmiljö. Det är själva grunden för att vi ska må bra som individer men också som samhälle. I den budgetmotion som har väckt i för det kommande budgetåret nämns arbetsmiljön faktiskt bara en enda gång. Den nämns en enda gång i budgetmotion, och det är i förslaget om att lägga ned Myndigheten för arbetsmiljökunskap. som ni satt i regeringen skar ni kraftigt i arbetsmiljöpolitiken. Det drabbade bland annat kunskapen om arbetsmiljön. Jag måste säga att det är lite magstarkt att kritiserar regeringen – det är uppenbart – som hon har väldigt få egna förslag och lösningar. Det vore intressant att ta del av dem, för vi är överens om att vi ska ha en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet. Jag är lyhörd inför att pröva allt som krävs för att säkerställa att ingen dör på eller av sitt arbete. 57 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna om att vi varken duar eller niar här inne, utan vi pratar genom talmannen. 58 (M): Jag vill verkligen beklaga dödsfallet i arbetsmarknadsministerns familj. Arbetsmarknadsministern uttrycker att hon inte har några egna idéer, teorier, som minister. Det är märkligt, oroväckande och högst oansvarigt av en minister som har detta ansvar. Det är ett dödsfall . hade vi flest dödsfall . Det är brist på samverkan mellan myndigheter och långa handläggningstider. Det är en nollvision och en arbetsmiljöstrategi som har misslyckats. Alliansen skar ned på . minskade antalet dödsfall per miljard arbetad timme. Det är som har tagit fram det. Vi hade 4 000 fler inspektioner än . Regeringen har funnits på plats och jobbat med dessa frågor . Sanktionssystem infördes som gjorde det tydligare med ansvarsdelen kring arbetsmiljöbrott och olyckor. Vi satsade på information och utbildning, som gav effekt. Detta ser vi inte fungerar . Regeringen skulle kunna dra lärdom av allianstidens arbetsmiljöarbete . Regeringen har det övergripande myndighetsansvaret och måste i samverkan med olika parter, inblandade aktörer, omgående ha en mycket effektivare arbetsmiljöpolitik. Detta fungerar inte. Och den mycket negativa dödsolycksstatistiken måste självklart brytas. Tack för debatten! 59 Arbetsmarknadsminister (S): Jag missförstods nog. Det jag sa var inte att jag inte har några egna tankar utan att jag litar på våra myndigheter och forskningen.