prot · H609101 · 2019-06-10 00:00:00 — har sin bakgrund i det som skedde under förra mandatperioden, då ledamoten inte var med. Då röstade alla partier bort Inlandsinnovation som skulle vara ett särskilt riskkapital för Norrlandslänen, och för att marknadskrafterna inte riktigt fungerar. Alla partier gick ihop och röstade bort Inlandsinnovation, för man sa att det fanns en geografisk begränsning. I min värld var det hela vitsen att det var en geografisk begränsning och gällde där riskkapital saknades. Tycker ledamoten att det var ett dåligt eller bra förslag att ta bort Inlandsinnovation? 156 (M) replik: Tack för frågan, ! Jag ska vara helt ärlig och säga att jag är alldeles för dåligt påläst när det gäller detta. Jag känner mig väldigt triggad att läsa på om det för att kunna ha ett bättre svar till nästa gång, men måste jag nog passa. 157 (V) replik: Ledamoten nämnde bränsleskatten, och jag håller med. Om någon vet hur mycket bränsle kostar är det jag, för jag kör nog 7 . Eftersom vi pratar om landsbygdens förutsättningar vill jag fråga om på allvar tror att det skulle leda till att vi får en inflyttning till landsbygden om vi skulle skippa hela skatten på bränsle. 158 (M) replik: Tack, , för frågan! Nej, det tror jag inte. Men jag menar att bränsleskatten är en viktig del för människor som lever och verkar på landsbygden och att den är för hög. Jag tror fortfarande att de som bor på landsbygden kommer att ha ett huvudansvar i omställningen till ett miljö- och klimatsmart samhälle. har vi en dålig trend som innebär att man plågas mer än att få morötter när det gäller att hitta nya lösningar och förslag på hur vi ska komma framåt. 159 (V) replik: Aktuell debatt om landsbygdens förutsättningar Tack, , för svaret! Jag håller med om mycket av det du säger, , men jag tror att det skulle bli fel signaler till allmänheten om vi skulle ta bort skatten på det vi vill fasa ut. Tror inte att det finns andra möjligheter att kompensera landsbygden och dem som behöver fossila bränslen och inte har råd med elbilar – även jag tycker att elbilarna är för dyra – än att ta bort skatten på det som vi vill fasa ut? 160 (M) replik: Jo, jag tror absolut det! Men vi kan inte ta bort hela skatten. Det är klart att vi ska ha bränsleskatten kvar, för det är ju en skatt som stimulerar till att vi försöker göra andra saker. Men om man tittar på konkurrenssituationen och ser att en svensk bonde betalar nästan dubbelt så mycket för sitt bränsle som en tysk bonde inser man skillnaden. Vi ska producera livsmedel här i stället för att pressa den produktionen ut ur landet på grund av för höga drivmedelskostnader. 161 (MP) replik: I vårändringsbudgeten satsades det 1 miljard extra på landsbygden, och det är jag väldigt glad över. Men i den budget som antogs , som bland annat stod bakom, var det inte lika positivt. Ungefär 5 000 jobb försvann på landsbygden. Borde ha landsbygdssäkrat sin budget? 162 (M) replik: Tack, , för frågan! När det gäller att landsbygdssäkra budgeten skulle jag vilja säga att vi gjorde många saker som är bra för landsbygden i den budgeten. Statliga jobb som det här handlade om – jag tror att till exempel tänker på – tror jag inte är hela lösningen på problemen på landsbygden. Jag menar att statliga myndigheter och statliga jobb på landsbygden absolut inte är lösningen, utan det är genom att stimulera det privata företagandet och näringslivet på landsbygden som vi stärker landsbygden och genererar fler arbetstillfällen. 163 (MP) replik: Jag menade till exempel alla de företag som får jobb genom skötsel av naturen, för att inte tala om naturguiderna som fick en lägre moms. Det fick de nu också i vårändringsbudgeten. Varför i hela friden vill höja momsen för naturguidningar? 164 (M) replik: Tack, , för frågan! Att lägga en budget handlar om att göra prioriteringar. Vi ansåg väl inte att det var den viktigaste prioriteringen att hålla momsen nere på den typen av arbeten. Vi har i princip samma moms på många andra arbeten och tjänster på landsbygden, och då skulle vi kunna ha samma moms även för dem. Jag tror inte att huruvida vi har olika momssatser eller inte är det som stimulerar utvecklingen. 165 (SD): Aktuell debatt om landsbygdens förutsättningar I regeringens proposition till landsbygdsprogram finns tre delmål. De är oerhört allmänt hållna och utgår från FN:s Agenda 2030. Vi tycker att landsbygdsproblem har specifika särdrag. Målen bör därför sammanfatta de åtgärder som konkret behövs för att främja vår landsbygdsutveckling. Att utgå från FN:s agenda blir toppstyrande i stället för att ta avstamp i berördas behov och synpunkter. Mål som bygger på sådana synpunkter kan ändå stämmas av mot Agenda 2030 om regeringen så önskar och när den så önskar. Jag skulle gärna vilja höra statsrådets synpunkt på detta. Strandskyddslagen har nämnts. Ökningen av areala riksintressen och ökningen av antalet skogsavverkningar på privat mark som stoppas i sista stund är ytterligare exempel på statliga interventioner som minskar landsbygdsbors frihet till förmån för expertbeslut. Proportionalitetsprincipen i förvaltningslagen innebär att en tjänsteman innan han tar ett beslut ska bedöma om allmännyttan verkligen väger tyngre än konsekvensen för berörda. Att den lagen, inklusive den här principen, tillämpas som det är tänkt är mycket viktigt och behöver följas upp. Hur stämmer regeringen av att proportionalitetsprincipen nu verkligen får den verkan som det rimligen var avsett att den skulle få? Vi tycker att det i instruktioner och regleringsbrev till alla myndigheter som verkar mot landsbygden och framför allt i stödområdena bör skrivas in att myndigheterna har stöttande och främjande uppdrag. Problemet är inte att det på svensk landsbygd tas för många positiva initiativ utan att det tas för få. Entreprenörer och eldsjälar måste känna att de har samhällets stöd, inte att det sätts käppar i hjulet för dem. SKL har länge drivit frågan om mer generella statsbidrag och att antalet olika bidrag ska minska. Riktade statsbidrag är ofta förenade med detaljerade krav som ökar kostnaderna för kommunerna, försämrar effektiviteten och minskar små kommuners möjlighet att söka de här bidragen. Hur ser regeringen på detta? I detta anförande instämde (SD). 166 (C) replik: Jag har en fråga till ledamoten . Vi har en politik om regionala skattebaser för att vi vill se till att någonting av det som skapas stannar kvar på den lokala orten eller i den lokala regionen, där det produceras. Tycker att det är ett bra förslag? Jag har förstått att man inte driver frågan om regionala skattebaser. 167 (SD) replik: Aktuell debatt om landsbygdens förutsättningar Tack för frågan, ! Jag tror att det är positivt att försöka sprida ut det som är statsskatt så att det i stället tas in av regionerna. I går till exempel en del av skatten på vattenkraft till berörda regioner. Det är sant att vi inte nu har det här på förslag. Men vi vill gärna att det utreds vidare och är positiva till att i stället för en rundgång, där man först tar in statsskatter och sedan skickar ut samma pengar i bidrag, försöka få skatterna att stanna där de behövs. 168 (C) replik: Tack för svaret, ! Nästa fråga handlar om bränslebeskattningen. Jag har räknat ut att vill sänka skatten med . Det innebär en skattesänkning med beräknat på hur mycket en bil körs normalt. Behöver vi inte starkare incitament ute på landsbygden än den lilla biten för att det ska bli rättvisa villkor? 169 (SD) replik: Det behövs mycket mer sänkningar. Men för det första får vi det till snarare än 13. Även det är väldigt lite. Och för det andra var det viktigaste att ta bort överindexeringen. Vi noterar att inte röstade för ens det. 170 (C): Jag tänker nu säga något om vad vill åstadkomma med landsbygdsutveckling. Vi vill till att börja med att hela landet ska tas i bruk och inte bara att hela landet ska leva. Vi menar att det behövs ett antal mer konkreta förslag. Jag ska försöka vara lite konkret nu när jag vet att många tittar på debatten. Jag har redan nämnt ett antal saker som vi har fått med i januariavtalet. Men jag ska ta upp ett antal punkter till:  vill se en ökad satsning på regionala järnvägar.  Vi vill att högre utbildning ska finnas i hela landet.  Vi vill reformera strandskyddet och se över riksintressesystemet som täcker av yta.  Vi vill decentralisera både ansvar och befogenheter, från statlig nivå till folkvalda regionala parlament.  Vi vill tillåta gårdsförsäljning av egenproducerat öl, cider och vin till gårdens besökare.  vill att den mat som upphandlas av kommuner och stat minst ska uppfylla de krav som ställs enligt svenska regler.  Vi vill att tvingande avsättning av skog inte ska ske om inte ersättning kan betalas ut vid intrångstillfället. Frivillighet ska vara utgångspunkten till att börja med. Aktuell debatt om landsbygdens förutsättningar  Vi vill att äganderätten och brukanderätten ska stärkas i instruktionerna till , och länsstyrelserna.  Vi vill att personer som bor och är yrkesaktiva i särskilt utsatta kommuner ska kunna få en avskrivning av studieskulder.  Vi vill se en ökad satsning på enskilda vägar.  Vi vill slopa bygglov för näringsverksamhet på den egna gården.  Vi vill decentralisera minst 10 000 statliga jobb.  Vi vill se regionaliserade skattebaser.  Vi vill se fler synliga poliser och ökad trygghet för landsbygdsbor.  Vi vill att kostnadsutjämningsförslaget som är på gång genomförs .  Vi vill inte se tvingande kommunsammanslagningar.  Vi vill se ett förändrat reseavdrag som gynnar landsbygdens villkor.  Vi vill införa ett särskilt landsbygdsavdrag.  Vi vill ha bättre fungerande regional viltförvaltning. Det ska ske genom inrättande av en viltmyndighet.  Vi säger nej till överimplementeringen av EU:s vapendirektiv. 171 (M) replik: har historiskt utgett sig för att vara stora landsbygdsvänner. Det gör man fortfarande i politiken. Men när det gäller alla de förslag som nu presenterade undrar jag hur man ska få igenom alla när man i den typ av styre som vi har allierar sig med landsbygdsfientliga partier i mångt och mycket. Jag menar att blir svaret skyldigt i fråga om hur man ska kunna leverera de saker som en alliansregering hade drivit hårt. 172 (C) replik: Mitt första alternativ hade varit en alliansregering. Tyvärr fick vi inte svenska folkets stöd för det. Jag sitter själv med och förhandlar i många av frågorna i januariavtalet. Jag har en positiv bild av att vi ska lyckas. Och jag är helt övertygad om att många partier och medier kommer att bevaka vartenda litet steg och att vi uppnår punkterna i januariavtalet. Tycker inte ledamoten också att många av punkterna i januariavtalet är bra? 173 (M) replik: Tack för svaret, ! Jag ser många goda ambitioner i de punkterna – absolut. Jag hoppas att de inte stannar på utredningsstadiet. Jag tänker kanske speciellt på äganderättsutredningen, som har varit en viktig fråga för . Jag menar att en äganderättsutredning som hade tillsatts av en moderat statsminister nog hade landat på ett annat sätt än en äganderättsutredning som är beställd av en socialdemokratisk statsminister. Hur ser på det? 174 (C) replik: Aktuell debatt om landsbygdens förutsättningar Jag kan glädja med att kommer att vara med och bestämma hur utredningen ska formas, vem som ska vara utredare och alla andra ingående direktiv i utredningen. Vi delar egentligen samma syn på principerna kring ägandefrågorna. 175 (SD) replik: Jag skulle vilja fortsätta diskutera skattesänkningar med . Kammaren röstade om inte bara bränsleskatten för personbilar utan även sänkt dieselskatt för jord- och skogsbrukare. SD föreslog en betydligt större sänkning än den som gick igenom. Det röstade inte för. Jag vill gärna få en förklaring till det. 176 (C) replik: Tack för frågan, ledamoten! Ledamoten vet om att M-KD-budgeten ligger som bas . Vi förhandlade med regeringspartierna och Liberalerna om vårändringsbudgeten. sitter vi och förhandlar om nästa års budget. Vi har sagt att vi förhandlar för år. Vi bryter inte ut enskilda frågor när det är budgetförhandlingar. Det tror jag att ledamoten också vet om. 177 (SD) replik: På måste ha ungefär samma nivå på dieselpriserna för våra bönder och skogsbrukare som konkurrenter i exempelvis , som också har en stark miljöpolitik. Jag hoppas att verkar för att vi ska nå en sådan situation, så att vår konkurrenskraft ska vara lika stark som deras. 178 (C) replik: Tack igen, ledamoten! Vi står också upp för att bönder ska ha konkurrenskraftiga villkor. Det är en av våra ingångar i politiken och även i förhandlingarna med regeringen. Vi kan inte ha villkor som innebär att vi straffar ut svenska bönder och leder till att vi till slut importerar saker som vi själva har förbjudit. Så kan det faktiskt se ut . 179 (V) replik: Tack, , för en bra debatt! Jag vill tacka ytterligare en gång för att ni tog initiativ till det här. Jag har en fråga som jag skulle vilja veta hur ser på. Överallt där gruvor dyker upp blir det konflikter med lokalsamhället. Hur ser ni på mineralavgiften? Skulle man kunna jobba med den så att det blir mer accepterat i lokalsamhällen att det finns en gruva och att den ger mer än bara några fly-in/fly-out-arbetare? 180 (C) replik: Aktuell debatt om landsbygdens förutsättningar Tack för frågan, ! Det är en viktig fråga du lyfter upp. Det har inte undgått någon av oss hur det har sett ut . Människor börjar även här protestera vilt mot prospektering på deras marker utan att de har någonting att säga till om. vill ha en översyn av både regelverket och avgifterna. Det är också lite kopplat till äganderätten, precis som när det gäller skogen. Om staten eller någon annan vill nyttja någons mark bör man få kompensation för det. 181 (V) replik: Tack, , för svaret! Det gläder mig att ni vill se över detta. Men jag tänker främst på något annat. har försökt att lyfta fram att även mineralavgiften borde ses över. Kanske ska den vara högre, och kanske ska den vara degressiv, det vill säga att ju mer man förädlar desto lägre kan den vara. Det blir ett incitament för lokalbefolkningen att vara med i diskussionen så att de ser att det kanske blir mer än bara några arbetstillfällen för personer som kanske skattar någon annanstans. Är ni beredda att titta även på detta? 182 (C) replik: Tack än en gång, , för frågan! Vi i är beredda att titta på detta. Det gäller inte bara gruvor utan även vindkraft, vattenkraft och mycket annat där man har fått kompensation. Man behöver se över det här. Om man verkligen menar att äganderätten ska vara stark ska den också innebära att de människor som äger marken och befolkningen på de orter som utsätts för intrång ska få någonting tillbaka. 183 (KD) replik: Jag vill ställa en fråga som har med 73-punktsavtalet att göra. I detta talas det om skatteväxling, och man nämner 15 miljarder. Detta är väldigt mycket pengar. Många ute i landet är oroade över vad detta kommer att innebära. Kommer det att bli kraftigt ökade avgifter för exempelvis bränsle, ännu mer än vad det är ? 184 (C) replik: Tack, ledamoten , för frågan! 15 miljarder i grön skatteväxling är enormt mycket. Men det fina med att vi får vara med och styra den gröna skatteväxlingen är att vi höjer skatterna på det som är farligt och dåligt och sänker dem på jobb och företagande. Detta kommer alltså att stimulera jobb och företagande; det är hela tanken med grön skatteväxling. Man gör sig av med det som är farligt och satsar på det som är bra, det vill säga jobb och företagande. Vi har inte gått med på någon överindexering vad gäller bensin- eller drivmedelspriser . 185 (KD) replik: Aktuell debatt om landsbygdens förutsättningar Tack, ledamoten , för ditt svar! Det här är ändå oroväckande. Eftersom vi talar om så mycket pengar är många jättebekymrade över att det kommer att drabba dem som bor på landet ännu mer. Jag har en annan fråga som gäller kilometerskatten. Är den på gång in igen? Man talar också om detta och att det handlar om mycket pengar. Är den för landsbygden fientliga kilometerskatten på gång in? 186 (C) replik: Tack, ledamoten , för frågan! Om jag och får bestämma – och vi har en viss position att kunna vara med och bestämma – blir det ingen kilometerskatt. 187 (MP) replik: hade en imponerande lista över saker de vill satsa på. Det är verkligen på denna konkreta nivå som vi behöver diskutera landsbygdspolitiken. Jag välkomnar detta. tog själv upp frågan om hur vi får mer kapital till landsbygden. Det är viktigt att landsbygden får ta del av den moderna tekniken och inte blir en avstjälpningsplats för gammal teknik från storstäderna. Hur ser på denna fråga? 188 (C) replik: Det är en intressant fråga. Jag har diskuterat den med personer som håller på med digitalisering och ny teknik. De menar att när vi ska prova ny teknik och digitalisering bör vi göra det på landsorten, där det är relativt enkelt. Där finns inte så många människor, och om något går fel kan man rätta till det. Att sätta igång något i som sedan går fel vore en katastrof. 189 (MP) replik: Stort tack för svaret! Jag har själv haft motsvarande tankegångar om exempelvis små vårdcentraler. Där kan det vara svårt att få fler läkare eller en mer omfattande verksamhet. Där skulle man kunna satsa på digitaliseringen och utveckla tekniken i kombination med att behålla en vårdcentral på en liten ort. Detta tycker jag att vi borde jobba med och diskutera mycket mer. 190 (C) replik: Tack för repliken, ledamoten ! Jag har besökt i . Där jobbar man redan med frågan. Det behövs ingen forskning om detta, utan vi kan bara börja implementera det som de gör. De har en fantastisk verksamhet. Jag råder många av ledamöterna att besöka Glesbygdsmedicinskt centrum i . 191 (V): Aktuell debatt om landsbygdens förutsättningar Tack, ledamöter, för en bra debatt! Först vill jag börja med en konkretisering. ser självklart att det system vi har inte kommer att hålla för alla kommuner i den drabbade landsändan. Vi är en del av landet som tillför humankapital till storstäderna. Det är vi som står för råvaruförsörjningen, levererar elström och har skogen och malmen. Ändå är det vi som har de högsta skatterna, och vi har svårt att klara vardagen. Så här kan vi inte ha det. Skatteutjämningssystemet och kostnadsutjämningssystemet måste såklart ses över. Vi kan inte ha det som det är . Mer bör stanna kvar i de orter och kommuner som har vattenkraften, gruvorna och naturresurserna. Annars kommer vi att ha kvar dessa konflikter. De kommer säkert att finnas ändå, men vi måste ha något som triggar befolkningen så att de ser att det är fler än några fly-in/fly-out-arbetare som flyger in och jobbar 7:7. Det finns alltså mycket som man borde göra, och jag är jätteglad att den här debatten har kommit igång. Precis som någon var inne på hände det åtminstone någonting under den förra mandatperioden. Regeringen tillsatte faktiskt en landsbygdskommitté som tittar på detta. Alla partier var överens om över 70 punkter som bör åtgärdas. ser dock på jämlikheten i landet. Vi har dragits isär. Att sänka skatten för de välbärgade ger ingen landsbygdsutveckling. Det måste ni alla hålla med om. De som får dessa skattesänkningar finns inte på landsbygden. Jag håller med om att de som driver företag på landet måste få det enklare. Det kan inte vara så att går åt till att fylla i papper. Men marknaden kommer aldrig att fixa allt som utgör utmaningar på landsbygden. Det är jag övertygad om. Tack för en bra debatt! 192 (KD): Broschyren Om krisen eller kriget kommer har alla hushåll fått ta del av. Jag tycker att det är jättebra att den har tagits fram. Men grunden för att klara sig om krisen eller kriget kommer är, mina vänner, en levande landsbygd. ligger vår självförsörjning av livsmedel . slutar fyra fem mjölkbönder. Jo, för att lönsamheten är för dålig. har en livsmedelsstrategi, och jag tycker att det är väldigt viktigt att vi har en sådan. Den talar om bättre lönsamhet, mer konkurrenskraft och en högre självförsörjning av livsmedel. Tyvärr händer ingenting. Vi ser att man inte märker av detta på gårdsnivå, och det är alarmerande. Vi behöver ha fler jordbrukare och en levande landsbygd som kan få fram mer livsmedel. Ett annat bekymmer som jag vill lyfta fram när jag ändå står här är problemet med vildsvin. När jag åker runt i de trakter där jag bor är man överallt bekymrad över att det finns så många vildsvin. De förstör för 1,5 miljarder enbart för bönderna. Här måste något mer till, och man kan inte lägga armarna i kors. Regeringen har gjort en del, och jag välkomnar det som har gjorts. Jag hoppas och önskar att det blir mer. Vi är öppna för att hjälpa till med detta så att vi får till krafttag i arbetet med att minska vildsvinsstammen. Det är oerhört viktigt för landsbygdens folk. 193 (MP) replik: Aktuell debatt om landsbygdens förutsättningar har talat sig varma för att vi ska ha en effektiv klimatpolitik och hänvisat till . Men säger att klimatskatter på bränsle och bensin är den effektivaste klimatpolitiken. Varför förespråkar ni inte den effektivaste klimatpolitiken, ? 194 (KD) replik: Jag tackar för hennes mycket viktiga fråga. Svaret på frågan är väldigt enkelt: Vi märker att människor som bor på landsbygden, som vi pratar om här , är beroende av att ha bil. Som jag sa förut märker många människor att om man går och sätter sig vid en väg kommer det ingen buss. Det finns ingen tunnelbana. Här i kan man välja på väldigt mycket, men ute på landet kan man inte det. Där måste man ha bilen, och för att driva en bil behöver man självklart bränsle. 195 (MP) replik: Självklart behöver man bilen på landsbygden. Men det finns också andra sätt att jobba för att stärka landsbygdens möjligheter, till exempel att förändra reseavdragen och jobba mer proaktivt med att få in nya bränslen – fossilfria bränslen – på marknaden med lägre priser. Varför är inte det en melodi som kan stå bakom? 196 (KD) replik: Jag tackar och fortsätter på hennes melodi. Det var en fin melodi hon pratade om. Det är klart att vi vill ha bättre miljöbilar. Men ett faktum som kvarstår är att det kostar väldigt mycket att köpa en bil som drivs av exempelvis batteri. Regeringen har i stället jobbat för att ge elcyklar subventioner. Det tycker jag nog inte stämmer med behoven hos verklighetens folk ute på landet. 197 (L): För att få hela landet att leva krävs det också att vi värnar äganderätten. Vi måste även uppmuntra innovationer kring våra läns olika styrkor, exempelvis skogsråvaran i . Miljö- och naturvårdsinsatser ska genomföras i god dialog med markägare som förvaltat och skött sin skog och jord genom många generationer. Reformeringen av strandskyddsbestämmelserna får inte drabba landsbygden. Vi ser positivt på utveckling av LIS-områden för att öka attraktiviteten i bosättning på landsbygden. En levande landsbygd handlar också om fungerande kommunikationer. Det är viktigt för jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Det behövs fortsättningsvis investeringar i järnväg, väg och annan infrastruktur. Inget land inom EU har så långt mellan landsändarna som . Vi blir dessutom fler och fler människor på jorden, och det behövs en hållbar livsmedelsproduktion som kan mätta alla. I vill vi att hela landets utvecklingskraft ska tas till vara. Jordbruksföretag är viktiga för en levande landsbygd, för arbetstillfällen, för den biologiska mångfalden och för att vi ska ha bra mat på bordet. Aktuell debatt om landsbygdens förutsättningar har också många konkurrensfördelar. Svensk mat är klimatsmart och produceras med god djuromsorg och miljöhänsyn. Det är en konkurrensfördel som ska värnas. Dessvärre följs inte reglerna som man enats om på EU-nivå. Landsbygdsfrågan handlar mycket om företagande och goda kommunikationer. Men det handlar också om en balans mellan rättigheter och skyldigheter för mark- och skogsägare. Det handlar även om ett hållbart jordbruk. Så får vi hela att leva. 198 (MP): vill stärka landsbygdens möjligheter. Bland annat vill vi att fastighetsskatter från vindkraft och vattenkraft ska stanna i kommunerna.