prot · H60983 · 2019-04-30 00:00:00 — Det är en ordning som jag inte tycker är acceptabel, men vi tvingades då att förhålla oss till den. fick vi kompensera och med andra typer av transporter för att inte företagare eller medborgare skulle drabbas alltför hårt av den konkurs som Nextjet gjorde. Sedan lyckades vi genomdriva upphandlingen, och vi har flygaktörer som finns också på dessa flygplatser. Det här har naturligtvis kostat staten pengar, och det har också kostat flygplatserna pengar. Så är det när bolag går i konkurs. Men återigen: Om det skulle visa sig att flygskattens införande har haft effekter kommer vi att kompensera för det. Jag noterar att inte är beredda att acceptera en flygskatt. Jag noterar också att i den budget som drog ned resurserna till de regionala flygplatserna även gjorde en brutal besparing på allt som handlar om klimatpolitik. Det var en besparing på än det ena, än det andra för att minska ambitioner när det gäller att klara att ställa om klimatet. Detta bekymrar mig. har ju annars internationellt uppfattats som ett land som står upp för , som har höga ambitioner när det gäller att ställa om till förnybar energi och som har höga ambitioner när det gäller att ställa om transportsektorn, där det stora betinget finns. Jag noterar att på punkt efter punkt agerar nu i en riktning där de börjar fjärma sig från energiöverenskommelsen. De ser inte riktigt nödvändigheten av att ställa om i transportsystemen, och de ser inte att också flyget ska ta sitt ansvar. Jag blir därför i grunden oroad över bristen på klimatengagemang hos . Vi är angelägna om att ska hålla ihop. Vi gör de största satsningarna någonsin på i en nationell plan när det gäller infrastruktur. Vi kommer att fortsätta att upprätthålla god infrastrukturkapacitet i hela landet. Det var bland annat därför det var så viktigt för mig att agera så att man efter Nextjets konkurs kunde få flyg upp i luften igen. Tillbaka till frågan: har flygskatten varit i kraft . Det är först nu vi kan se vilka effekter, om några, en flygskatt har haft för de flygplatser som vi nu talar om. Om man då kan redovisa att införandet av en skatt på per biljett har haft en effekt ska vi naturligtvis kompensera flygplatserna för detta. Därför har vi också – till skillnad från i och budget – lagt till resurser för detta. 11 (M): Trots att det nu har gått flygskatten infördes finns det fortfarande ingen plan för hur pengarna ska betalas ut till de flygplatser som är drabbade. Inte en enda krona är utbetald . Och när jag lyssnar på ministerns svar blir jag lite orolig, för det verkar inte ens finnas någon plan för att utreda hur pengarna ska betalas ut. Ministern talar sig varm för klimatet. Det tycker jag är bra, för det är någonting som vi båda två brinner för. Det är någonting som vi alla i den svenska brinner för. Men för att vi ska kunna göra någonting åt klimatet måste också effekterna av politiken göra verkan. Vi kan inte skjuta klimatproblemen ifrån oss till någon annan, utan vi måste minska utsläppen till klimatet. Det är därför vi har talat oss varma för att man ska blanda in en större andel biodrivmedel i flygbränslet. Det är viktigare att ha en skatt på saker som är dåliga för miljön än på saker som är bra för miljön. Det är just därför regeringens införda flygskatt slår så fel. Den slår på alla typer av bränslen, även de bränslen som skulle vara bättre för miljö och klimat. Att ta ansvar är att göra bra saker rätt. Men det handlar också om att ta ansvar för våra skattepengar. Det är medborgarnas pengar vi använder, och då måste vi göra rätt saker och inte göra plakatpolitik av det hela. Jag får en känsla av att man har fattat ett lite för snabbt beslut från regeringen om flygskatten och att man nu klamrar sig fast och försöker argumentera för någonting som faktiskt inte har någon riktig effekt. Flygskatten har varit kritiserad, men trots det har man inte utrett effekterna. har det gått utan att en enda krona är utbetald. Jag frågar därför återigen: Hur ska flygplatserna kunna få del av pengarna? Och när kan flygplatserna förvänta sig att kunna börja ta del av dessa pengar? 12 Infrastrukturminister (S): Tack, , för klargörandet när det gäller flygskatten! Låt mig ändå för säkerhets skull ställa en fråga. Jag har tolkat det som att per definition är emot flygskatt – över huvud taget och oavsett utformning. Men lät det på som att kan tänka sig en flygskatt, om den bara är utformad på ett annorlunda sätt. Det vore i så fall ett välkommet besked från att ni ändå tycker att också flyget ska kunna bära sina kostnader, precis som andra transportslag gör och har gjort . Det är vad detta handlar om. Det handlar om att vi tycker att det är rimligt att transportslagen bidrar med sin del för att vi ska kunna klara av omställningen, och här har flyget en lång resa att göra. Vi ser nu hur flygets aktörer själva, ihop med Fossilfritt och processer, tar fram ambitiösa program för omställning, och det välkomnar jag. Jag välkomnar också att vi fullföljer de satsningar vi nu gör i på elflyget, som gör att vi kanske framöver och kan få ett än mer hållbart flyg. Men det återstår innan vi är där. När det gäller en större andel biodrivmedel i flyget är det ju vi som tar ansvar för utvecklingen genom att vi tillsatte , utredning, som har lämnat sitt betänkande. Utredningen visar på hur man skulle kunna se till att flyget i större utsträckning kan använda sig av biodrivmedel. Här har goda förutsättningar att klara utmaningen, men det krävs också att man visar ett statligt engagemang i form av vilja och avsatta resurser. Frånvaron av detta är monumental i de moderata motionerna och partiförslagen. Besparingarna på klimatområdet visar någonting helt annat när ni väl får chansen att styra politik och ekonomi. Därför är det nog lite upp till bevis för om de på allvar vill klara omställningen och ge signaler till alla transportslag. Jag återgår till grundfrågan. Det är nu lite flygskatten infördes. har vi haft ett val. Vi har fått en budget där man tog undan resurserna för flygskattekompensationen och där oppositionspartierna med stöd i dessutom aviserade att de ville ta bort flygskatten. lyckades vi se till att få en ny regering på plats med ett januariavtal. var vi tydliga med att flyget ska kunna bära sina kostnader men att det också ska ta ansvar för sitt bidrag till miljön genom att flygskatten återinförs. Det innebär att vi därmed också aviserade resurser för kompensation. De finns nu avsatta. Vi kommer att ha möjlighet att kompensera om det visar sig att per inrikesbiljett har en effekt som innebär att man får ett minskat flygande på de regionala flygplatserna i . 13 (M): Man måste ta ansvar för sin politik. När det visar sig att den politik som man har infört inte fungerar och inte ger de effekter som man har velat ha måste man också ta ansvar för att göra om och göra rätt. Flygskatten är ett exempel på detta, och det är den vi talar om här och . Den har inte gett den effekt man ville uppnå när man sköt över det dåliga klimatsamvetet på andra transportslag och andra länder. Den slår hårt mot passagerare, mot inland och mot svensk konkurrenskraft i stort. Jag tycker att det är ganska oansvarigt. Regeringen har infört en flygskatt. Man har också sagt att man ska ge kompensation till flygplatserna, men den delen har man ingen plan för när det gäller hur den ska genomföras. Det får påverkan för människor ute i vårt mycket avlånga land. Jag tycker att det är oansvarigt. Ministern säger att vi måste ta ansvar för transportsektorns klimatutsläpp. Det håller jag med om. Där har vi mycket kvar att göra. Jag hoppas att vi kommer att ha fler debatter och dialoger om hur det ska göras. Men för att kunna införa elflyg är det också viktigt att titta på var elen kommer ifrån. Där finns det anledning att diskutera energiöverenskommelsen, som regeringen nämner. Det är bra att har lyft den frågan, för det är en fråga som vi måste diskutera vidare om vi ska kunna minska klimatutsläpp – och det var ju ändå det som flygskatten syftade till. 14 Infrastrukturminister (S): I och med att detta är debattens sista inlägg kan jag inte ställa några frågor, men jag blir lite fundersam. Det var oklart huruvida och tyckte att flygskatten hade någon effekt eller inte. Där får man bestämma sig. Men vi får väl återkomma till den frågan i något annat sammanhang. När det gäller konkurrenskraften är det ingen tvekan om att den är stark. Den är starkare nu än när vi hade en moderatledd regering. har vi den högsta sysselsättningen . Vi har stark exportutveckling och stark ekonomi, tack vare att vi vågat investera och dessutom vågat göra klimatinvesteringar. Det är ett av skälen till att vi växer på exportmarknaden. Många länder ute i världen ser att klarar en omställning. Skälet till att man vågar göra investeringar i är bland annat att vi har fattat modiga beslut i bred överenskommelse. Energiöverenskommelsen är ett sådant exempel. Omvärlden är avundsjuk på att vi har haft så bred uppslutning i om omställningen av energisystemet och fokuseringen på förnybart. Därför är det inte alls bra att väljer att skapa en oklar situation om energiöverenskommelsen, för det är det man gör med de uttalanden som har skett. Det riskerar att äventyra tilltron till långsiktiga överenskommelser som skapar bra spelregler för de investeringar som ska göras i . Jag tycker att det är olyckligt med den diskussion som har påbörjats från sida. I har vi gynnats av att ha en bred överenskommelse om energiomställningen. I har företag kunnat veta vilka spelregler som gäller. Medborgarna och hushållen har kunnat se en förutsägbarhet. Vi har dessutom kunnat visa på att vi kommer att kunna nå målen om förnybar energi och göra tydliga investeringar inte minst i vindkraft eller för den delen solkraft. För är det fortfarande upp till bevis när det gäller att klara klimatfrågan och klimattrovärdigheten; det är sant. Och flygplatserna kommer vi säkert att prata mer om framöver. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2018/19:177 om farledsavgifter 15 Infrastrukturminister (S): har frågat mig vilka incitament som finns för att stimulera sjöfarten till att ställa om till en mer miljövänlig flotta och om jag avser att se över hur systemet med farleds- och lotsavgifter kan förändras för att uppmuntra till en sådan omställning. Regeringen har ett tydligt mål att flytta gods från vägtransporter till järnväg och sjöfart. Sjöfarten spelar en viktig roll i transportsystemet då den bidrar till att minska transportsektorns klimatpåverkan och möjliggör att den svenska exportindustrin får tillgång till kapacitetsstarka godstransporter året om. är ett affärsverk, och verksamheten finansieras huvudsakligen av farleds- och lotsavgifter. avgiftssystem bidrar till att säkerställa ekonomisk stabilitet i verkets ekonomi. Det är som till stora delar bestämmer avgifternas storlek och utformningen av avgiftssystemet. Regeringen anser att det är viktigt att farledsavgifterna bidrar till miljöstyrning och till omställning. Det finns också en miljödifferentiering i farledsavgiftens utformning, vilket både uppmuntrar och bidrar till en miljöstyrning och omställning. Jag kommer att följa frågan och fortsätta arbeta för att förstärka sjöfartens konkurrenskraft och miljöincitament. 16 (M): Jag vill tacka statsrådet för hans svar i en viktig fråga. får vi äntligen diskutera sjöfart! Jag delar statsrådet ambition att försöka flytta gods från vägtransporter till järnväg och sjöfart. Det är en klok åtgärd som bör minska trycket på våra vägar runt om i landet. Inte minst i min del av , , där en stor del av godset kommer in till , ser vi redan nu Europavägar där trafiken stundom står näst intill stilla på grund av den höga belastningen av vägtransporter. Om vi kan öka närsjötrafiken och pråmtrafiken så att det avlastar dessa vägar ställer jag mig mycket positiv till det. Någon politisk oenighet kring att avlasta vägarna tror jag inte att statsrådet kommer att finna hos . Statsrådets svar kring sjöfarten och farledsavgifterna gör mig dock mer bekymrad. Svensk sjöfart är synnerligen viktig för . av allt gods till och från fraktas sjövägen. Man skulle kunna säga att svensk sjöfart är oumbärlig för svensk försörjning. , tydliga och konkurrensmässigt fördelaktiga eller i alla fall likvärdiga regler är därför nödvändigt. Gemensamma regler om sjöfart finns genom IMO, . Men sticker ändå ut på i synnerhet ett område: Det är endast och i vårt närområde som har farledsavgifter. halverade dessutom sina farledsavgifter . har dock inte minskat sina farledsavgifter. Tvärtom har vi gjort det motsatta: De har snarare ökat. För svensk sjöfart är detta en konkurrensmässig nackdel på den internationella marknad där man arbetar. I sitt svar hänvisar statsrådet endast till att bestämmer farledsavgifternas storlek och även utformningen av avgiftssystemet. I egenskap av ett av tre så kallade affärsverk ska finansiera sin egen verksamhet, en verksamhet som tyvärr gått med underskott . Den näst intill enda möjligheten till påspädning med nya pengar i kassan är att höja farleds- och lotsavgifterna. Detta har även gjorts, med besked, i synnerhet . Farledsavgifterna har höjts med , både 2017 och 2018. Och signalerna från är tyvärr tydliga: Fler höjningar är att vänta . Med höjningarna försvåras svensk sjöfarts konkurrenssituation, i rak motsats till den ambition som statsrådet ger uttryck för här i kammaren. Det blir mer fördelaktigt att transportera gods på vanlig väg i stället för sjövägen. Det är bra att statsrådet liksom jag är positiv till miljödifferentierade farledsavgifter med syfte att premiera de rederier som arbetar aktivt med omställning till mer klimatsmarta fartyg med ökad klimatmedvetenhet och bättre miljöarbete. finns mycket riktigt en möjlighet till en mindre miljörabatt för fartyg som gör denna omställning. Denna positiva ambition äts dock upp om farledsavgifterna i allmänhet ökar markant. Pudelns kärna är således det faktum att nödgas höja farledsavgifterna så mycket för att kunna finansiera sin egen verksamhet. Detta missgynnar såväl svensk sjöfart som ambitionen med miljödifferentierade farledsavgifter. Min fråga till statsrådet blir därför om han ser något bekymmer i detta och är beredd att vidta några åtgärder . 17 Infrastrukturminister (S): Jag kan konstatera att vi till skillnad från när vi hade en moderatledd regering nu ändå har fått en ganska positiv utveckling av sjöfarten. Det är nu inflaggningen sker. Det är nu investeringarna sker. Senast nu kunde vi se hur ett nytt rederi i gör stora investeringar framöver, inte minst för att klara klimatomställningen. Det är nu vi flerdubblar investeringarna i nationell plan i just sjöfarten – farledsfördjupningar, för att inte tala om satsningarna i eller i för att öka förutsättningarna för inrikes sjöfart. Det är nu vi får en nationell samordnare som håller ihop alla de insatser som ska göras i för sjöfarten, för att understödja en utveckling av inlandssjöfarten och den kustnära sjöfarten. Det är nu vi också aviserar i det närmaste en fördubbling av forskning och utveckling kring sjöfarten. Det är alltså ingen tvekan om att det är under en socialdemokratiskt ledd regering som man gör stora investeringar för sjöfarten. Det skapar också hopp och framtidstro i en bransch som därmed vågar investera och också vågar flagga in i den svenska handelsflottan där tonnageskatteförändringen har inneburit att vi nu har det 100:e inflaggade fartyget i . Jag tror att alla de här insatserna bygger på att man tar ansvar för att såväl som aktörerna kan ha en bra och stabil ekonomi. gjordes det ambulansutryckningar med engångsanslag för att klara svajiga ekonomi. Det är inte hållbart. I grunden måste vi se till att det finns en balans mellan de avgifter man tar ut och de insatser man gör. Det var skälet till att farledsavgifterna nu höjdes. Det jag tycker är intressant, och som jag ärligt skulle vilja höra och uppfattning om, är hur det samlade avgiftsuttaget ser ut. Det är klart att farledsavgifter är en del i de avgifter som sjöfarten har att bära, men när transportköpare tittar på konkurrensen mellan olika transportslag är det också andra kostnader de har att fundera över. Hamnavgifterna i hamnarna i och eller i andra hamnar är också någonting som blir en del av de avgifter som läggs. Dem reglerar inte vi i , utan de regleras kommunalt. Därför tror jag att det är viktigt när vi framöver tittar på konkurrensförutsättningarna och de ekonomiska förutsättningarna för att stärka sjöfarten att vi också gör en bredare översyn och inte bara ser på det som är statliga farleds- eller lotsavgifter utan också tittar på det samlade avgiftsuttaget och de kostnader som transportköparna i så fall måste bära. Inom ramen för godstransportstrategin tittar vi på noga på detta, och här finns bland annat uppdraget till Trafikanalys om styrmedel för att främja intermodala godstransporter – den så kallade omlastningspengen. Där levererades faktiskt ett förslag så sent som . Det förslaget skulle man kunna karakterisera som en breddad ekobonus, det vill säga ett sätt att faktiskt stimulera en omlastning. Det går då till flera olika aktörer, alltså inte bara till sjöfarten utan till de aktörer som är beredda att verka för en omställning. Jag tror att det är så man behöver arbeta vidare. Det är så vi arbetar i där aktörer för flera olika transportslag nu försöker hitta nya vägar för att stärka svensk sjöfart. Det går faktiskt åt rätt håll. Det utvecklas nu nya transportlinjer, och det är en utveckling som jag ser otroligt positivt på. 18 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Jag tycker att det är intressant med just det samlade utgiftsuttaget, och jag tror att det är viktigt. Men det är just det som är hela min poäng: Det samlade utgiftsuttaget just nu har en negativ effekt på svensk sjöfart eftersom vi höjer farleds- och lotsavgifterna för svensk sjöfart . höjde vi farledsavgifterna , och lotsavgifterna höjdes . höjdes farledsavgifterna och lotsavgifterna . Jag har hört att man nu planerar att höja farledsavgifterna och lotsavgifterna . Detta är en kostnadsökning som i det samlade utgiftsuttaget blir väldigt svår om man sedan säger: Här får ni får 50 miljoner. Men det spelar ingen roll om vårt samlade utgiftstak nu ligger på 220 miljoner . Då blir det nästan som ett litet plåster på ett väldigt stort sår. Jag är glad att vi ser på detta, för jag tycker att det är rätt, men jag tror att vi har väldigt olika infallsvinklar i det här. När det gäller kris – det är ju faktiskt i en sådan – måste det få en budget i balans. Det är helt riktigt eftersom det är ett affärsverk och staten som ägare har ett krav på dem. Men de måste nu trolla med knäna för att få ordning på sin ekonomi. Och vad gör man då? Man höjer farledsavgifterna och lotsavgifterna. Detta är någonting som drabbar svensk sjöfart. Sedan ger vi dem ett lillfinger på ett annat håll. Det är bra att vi ger dem någonting, men i det stora hela, i det samlade utgiftsuttaget, är jag rädd att det försvinner och att man inte ser den här förmånen, till exempel, som en miljörabatt. Jag har till och med fått in uppgifter om att miljörabatten i sig bara kommer kontra farledsavgifterna. Då ser vi det här konstiga uttaget. När avgifterna ökar ger vi lite medel i en annan ände, och så hoppas vi att man är glad för det och fokuserar på det positiva. Det är jag ju tacksam för, men vi har det stora utgiftsuttaget som vi måste titta på. Just nu är det farledsavgifter och lotsavgifter som det handlar om. Även när det gäller de miljödifferentierade avgifterna behöver det göras en konsekvensanalys, för det finns bland annat en del rederier som tycker att man har farit illa av det nya systemet. Det är ganska underligt. Jag besökte en helt batteridriven färja mellan och som drivs av rederiet , eller ”Får se”, som vi skåningar säger. De säger sig missgynnas av det här nya avgiftssystemet. De går helt på el och säger sig ha fått högre avgifter snarare än lägre. Detta tycker jag är en tydlig varningssignal. Jag hoppas att jag har fel, för är det så är vi väldigt illa ute. Svensk sjöfart går bra, säger statsrådet. Ja, absolut! Jag tycker att det är positivt att vi har ökat antalet inflaggningar från 85 till 100. Det är bra och i rätt riktning. Vi har gått ned från 200 till 85 men går vi upp. Tonnageskatten var en stor del i detta. Det var alliansregeringen som tog initiativ till den, och regeringen drev förtjänstfullt igenom den . startade vi med tonnageskatten, och regeringen tog den i hamn. Det för god svensk sjöfart. 19 Infrastrukturminister (S): Det stämmer att tonnageskatten infördes av en socialdemokratiskt ledd regering. Den skatten har varit viktig för att öka inflaggningen, tillsammans med alla de andra insatser som görs. Jag uppskattar engagemang och kunskap inom sjöfartsområdet. bör dock också veta att ett lillfinger på inte är aktuellt, utan summerar vi insatserna – ta till exempel den nationella planen – ser vi en flerdubbling av investeringarna som ökar förutsättningarna för svensk sjöfart. När det gäller farledsfördjupningen i , farledsfördjupningen i hamn och investeringarna i eller i är det inte småsummor det handlar om. Det är de största investeringarna någonsin, och de görs för att vi väljer att prioritera sjöfarten. Detta tillsammans med forskningsökningar eller andra insatser – för att inte tala om de lågt hängande frukter som det faktiskt innebär att få en nationell samordnare för inlandssjöfart och kustsjöfart – gör att det är nu det händer. Jag har själv varit i opposition, och jag tyckte att det var förfärligt. Då utlovade man allt, och man tyckte att det var jobbigt och letade bekymmer och utmaningar. Man aviserade att det borde vara lägre avgifter och ökat stöd. Jag har respekt för det där – det är frustrerande att vara i opposition. Men även i opposition måste få en budget i balans. Även måste i så fall kunna tala om varifrån pengarna ska tas innan man utlovar kraftigt ökat stöd till sjöfarten eller för den delen lägre avgifter. Det jag säger är att det alltid ska finnas en balans, men vi måste titta på det samlade avgiftsuttaget. Jag tror att det kommer att vara avgörande för oss som vill stärka sjöfarten – och det vet jag att också vill. Vi som vill det måste också fundera på vad det är som transportköparna framöver kommer att se. De kommer inte att titta på transportslagen. De tittar inte på om det är lastbil, järnväg eller sjöfart, utan de kommer att vilja veta kostnaderna, leveransförmågan, tillförlitligheten och klimatavtrycket. Det sista kommer att vara än tydligare framöver, från kund- och konsumentled till att företag och stora transportköpare kommer att behöva redovisa detta offentligt. Det sker i allt större utsträckning. Detta talar för sjöfarten, inte minst eftersom den nu är snabbfotad, ställer om och gör investeringar. Vi skapar investeringsförutsättningarna genom att ge långsiktiga besked om infrastrukturinvesteringar men också om vilka spelregler som ska finnas. Man kan alltid diskutera synpunkter som har funnits på . Men är ändå en nyckelaktör i utvecklingen framöver. Där finns medarbetare som gör ett fantastiskt arbete med att stärka svensk sjöfart. Där utvecklades sea traffic management, som leder till att konkurrenskraften och förmågan inom svensk sjöfart ökar. Där finns ett starkt engagemang för att skapa bra och sjysta förutsättningar. Men då måste verket också ha god ekonomi. Det är ett affärsverk, och man har att ta ut avgifter för att kunna finansiera sin verksamhet. Jag tror att vi på nationell nivå tjänar på att vara tydliga med att om sjöfarten ska stärkas behöver vi titta på det samlade avgiftsuttaget. Vi behöver ha en dialog med kommunala företrädare om hamnavgifterna. Vi behöver ha en dialog med andra transportslag om hur konkurrensen ser ut. Det var den diskussionen vi aviserade i godstransportstrategin. Och det är den diskussionen som förs på riktigt mellan transportköpare, trafikslagsföreträdare, myndigheter och branschorganisationer i godstransportrådet.