prot · H60951 · 2019-02-12 00:00:00 — Jag är mycket glad för att statsrådet har kommit till insikt om att behöver valfrihet och att olika driftsformer är en framgångsfaktor för att utveckla den svenska välfärden till att bli som vi vill ha den och till att bli en bra och trygg välfärd för alla i hela landet. 116 Statsrådet (S): Jag välkomnar inställning. Det bådar gott för samarbete mellan partierna i denna kammare för att skapa bästa möjliga förutsättningar för svensk välfärd i hela . Ju fler partier som deltar i detta samarbete för en bra välfärd i , desto bättre är det för vårt land. Det finns ingen anledning att begränsa denna dialog för förbättring av välfärden till de fyra partier som har ingått januariavtalet. Finns det en vilja också från Moderata samlingspartiet att ta ansvar för vårt land och finnas med i denna process välkomnar jag som statsråd naturligtvis detta. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 21 Svar på interpellation 2018/19:40 om säkerhetsrutinerna på 117 Statsrådet (S): (M) har frågat mig hur jag och regeringen har försäkrat oss om ökad medvetenhet om riskerna för samhällsviktig infrastruktur och bättre fungerande rutiner bland svenska myndigheter som har att göra med energiförsörjning och energidistribution. Låt mig börja med att säga att jag ser allvarligt på de brister som har framkommit hos . Säkerhetsfrågor ligger högt på regeringens dagordning. Myndigheter som bedriver verksamhet som till någon del är av betydelse för säkerhet måste också bedriva ett systematiskt säkerhetsskyddsarbete. Det pågår nu flera genomgångar av bristerna inom . Men för att slutsatserna från dem ska tas om hand på ett bra sätt och leda till konstruktiva åtgärder är det en fördel att ha en ny ledning på plats som inte har varit en del av de processer som granskas. Regeringen beslutade därför om en tillförordnad generaldirektör för . fick i regleringsbrevet 2017 i uppdrag av regeringen att redovisa vilka övergripande åtgärder som affärsverket vidtagit för att bedriva ett systematiskt säkerhetsskyddsarbete i enlighet med säkerhetsskyddslagen och säkerhetsskyddsförordningen. Frågan om säkerhetsskydd och informationssäkerhet togs också upp vid den årliga myndighetsdialogen med . kallade dessutom den dåvarande samordnings- och energiministern upp den dåvarande generaldirektören för . För att förstärka skyddet för de mest skyddsvärda verksamheterna i samhället har regeringen prioriterat arbetet med en ny säkerhetsskyddslag. Den nya lagen, som innebär en ambitionshöjning på området, träder i kraft . infördes dock en skyldighet för statliga myndigheter att samråda med Säkerhetspolisen och Försvarsmakten inför utkontraktering av viss verksamhet. Regeringen har också tagit initiativ till en ny utredning på området som överlämnade sitt betänkande, som remitteras. Betänkandet innebär bland annat utökad kontroll vid utkontraktering, upplåtelse och överlåtelse av säkerhetskänslig verksamhet samt en betydande förstärkning av tillsynen på området. Regeringen kommer fortsatt att agera för att öka medvetenheten kring vikten av säkerhetsskyddsarbetet. Det pågår bland annat arbete med att vidareutveckla myndighetsstyrningen i gällande frågor om säkerhetsskydd och informationssäkerhet. 118 HANS (M): I denna sena timme måste jag säga att det känns som lite déjà vu att få diskutera säkerhetsrutiner och säkerhetsrisker med statsrådet , även om han denna kväll dyker upp i sin nya roll som energi- och digitaliseringsminister. Detta är mycket centrala frågor. I min interpellation hänvisar jag till den delrapport, , som Försvarsberedningen presenterade , där vi just visar på samhällets sårbarhet och att en antagonist, en fiende, inte nödvändigtvis behöver använda bara militära maktmedel för att slå mot . Man kan också få på knä genom att slå mot centrala funktioner. Jag brukar själv, fru talman, påminna om hur skulle se ut då vi har saknat tillgång till el, vatten och internet. Hur påverkar det samhället och samhällets funktioner? Det är därför som denna typ av säkerhetsrutiner och säkerhetsfrågor är så centrala i Myndighetssverige. Då måste jag ändå säga att denna regering i mitt tycke har tagit lite lättsinnigt på dessa frågor, alternativt har drabbats av en makalös otur. Det är ju inte en gång eller två gånger utan återkommande som vi ser denna typ av aningslöshet gestalta sig från svenska myndigheter. talar vi om . För ett drygt år sedan talade vi från talarstol om Transportstyrelsen. Risken är stor att vi talar om någonting annat. Det är det som är det problematiska. Därför efterlyser jag lite grann svar från statsrådet som en del av den kollektiva regeringen hur man långsiktigt, målmedvetet och kontinuerligt arbetar med dessa frågor. Jag måste säga att jag tycker att det är bra att statsrådet har entledigat generaldirektören och utsett en annan tillfällig. lät det på ett annat sätt. Jag tror att det var som det meddelades att generaldirektören skulle vara kvar. Men fick generaldirektören gå. En annan utmärkande faktor när det gäller denna typ av säkerhetsrutiner och säkerhetsrisker är att det sällan eller aldrig är regeringen själv som berättar detta, utan det är tack vare granskande och uppföljande medier som avslöjandena kommer. Så har det varit hela resan när det gäller , och så var det tidigare när det gäller Transportstyrelsen. I denna sena timme skulle jag vilja att statsrådet berättar för oss få ledamöter som är kvar i kammaren hur regeringen arbetar med detta. Jag vet inte om har varit föremål för statsministerns eget säkerhetsrådsarbete. Jag tror att det borde vara det. Avslutningsvis: Den fråga som vi väl alla funderar på, fru talman, är om statsrådet nu har hittat ett säkert rum i vilket han kan föra konversationer obetvingat med sin statsminister. 119 Statsrådet (S): gör sig löjlig, trots att han vet bättre. Jag har aldrig haft några problem att hitta något rum för att diskutera någonting med vare sig statsministern eller något annat statsråd. Däremot finns det saker som bara kan diskuteras i de rummen, vilket gör att jag inte diskuterar sådana saker med statsministern eller något annat statsråd i andra lokaler, exempelvis i fikakön eller restaurangkön. Det gav jag uttryck för i en intervju. Jag tror att är fullt medveten om detta, trots att han kommer med den här oseriösa gliringen. Jag tror att man måste ta säkerhet och säkerhetsskyddsarbetet på betydligt större allvar än så, . Vi har haft ett antal historier där outsourcing och utkontraktering har gjorts på ett dåligt sätt, utan att säkerhetsaspekterna har beaktats i tillräcklig omfattning och utan att det har gjorts ett ordentligt säkerhetsarbete innan. Om upprörs av den här regeringens arbete på området, vilket han ju ger uttryck för i denna interpellationsdebatt, kan jag upplysa om att det innan den här regeringen tillträdde fanns en annan regering, som drev på för outsourcing. Den ställde krav på myndigheter att lägga ut känsliga uppgifter utomlands. Den gjorde det utan att stärka säkerhetsskyddslagen på det sätt som den här regeringen har gjort, utan att stärka det systematiska säkerhetsarbetet på det sätt som den här regeringen gör och utan att ständigt ta upp de här frågorna i myndighetsdialogen. Det vore alltså intressant att höra hur ser på de då hans eget parti var ansvarig för den här utvecklingen. ställde också frågan om myndigheten hade varit uppe i regeringens säkerhetspolitiska råd. På den frågan svarar jag att jag inte vet, eftersom jag under inte har varit en del av regeringen utan i stället riksdagskollega med . är jag ej heller medlem i detta råd. Den frågan får alltså ställas till någon annan. Jag tror att jag därmed har svarat på de har ställt. Jag vill kort besvara den inledning som hade om betänkandet som Försvarsberedningen har lämnat. Jag tycker att det är bra. Ju mer komplext och utvecklat ett samhälle blir, desto fler potentiella sårbarheter finns det för en angripare att utnyttja – oavsett om det rör sig om en terrororganisation, en främmande stat eller bara en illasinnad politisk påtryckargrupp. Det gör att samhällets försvarsmekanismer måste utvecklas i samma takt. Det viktiga i det arbetet är dels att säkerhetsarbetet är med från början, eftersom det kan vara svårt eller omöjligt att kasta på det i efterhand, dels att man har ett systematiskt säkerhetsskyddsarbete där man som myndighet eller ansvarig själv tar reda på vilka sårbarheter som eventuellt kan finnas, tar reda på var de känsliga punkterna finns och systematiskt arbetar för att undanröja de riskerna. 120 HANS (M): I all välmening får man kanske påpeka för regeringens medlemmar att det när man har varit en del av makten blir svårare och svårare att distansera sig från det egna ansvaret genom att peka på regeringsperioden –2014. Däremot ska jag faktiskt ge det erkännandet att jag tycker att en del av de förändringar som har genomförts – lagskärpningar, säkerhetsskyddslagen och en del av det som statsrådet räknade upp – i allt väsentligt har varit bra. Jag tror inte heller att regeringen har mött något aktivt motstånd här inne i kammaren när det gäller den typen av förändringar. Det är ändå viktigt att ta den här typen av frågeställningar och hot på största allvar och betona hur viktigt det är att myndigheter inte är aningslösa. Det gäller både myndigheter som har varit inblandade i säkerhetsrisker, som och Transportstyrelsen, och myndigheter som inte har varit det. De måste inse allvaret. Sedan har det faktiskt inte varit tillåtet att frångå tidigare regler och lagstiftning heller. Det finns all anledning att påminna om det. Jag vill återvända till Försvarsberedningens delrapport, som just visar på det moderna samhällets utsatthet och sårbarhet, fru talman. Det menar jag ärligt talat att vi över parti- och blockgränser, oavsett om man är en del av regeringen eller en del av oppositionen, i större utsträckning borde reflektera kring. Det tycker jag är Försvarsberedningens stora bidrag i delrapporten: insikten om det moderna samhällets komplexitet och därmed sårbarhet, liksom hur viktigt det är att man följer rutiner och lagstiftning samt att lagstiftare vid behov, när blottor identifieras, följer upp med ny, skärpt lagstiftning. Där tycker jag ändå att kammaren kan se tillbaka på av att kontinuerligt ha skärpt lagstiftningen, fru talman. Jag kan bara utlova en sak till statsrådet , fru talman, och det är att jag kommer att fortsätta bevaka den här typen av frågor kring säkerhetsrutiner och säkerhetsrisker från statliga myndigheter och statliga företag. Jag tror nämligen att det är viktigt, och för oss som än så länge befinner oss i opposition är det dessutom en skyldighet att följa upp regeringen, regeringens myndigheter och regeringens ansvar på det här området. 121 Statsrådet (S): Jag vill först tacka för att han vidimerar bilden att det tidigare fanns en viss slapphet på det här området, för att han bekräftar att den nuvarande regeringen har skärpt till den och för att bejakar de skärpningar av säkerhetsskyddslagstiftningen och det systematiska säkerhetsskyddsarbete som har gjorts. Jag tycker också att det är bra att kommer att fortsätta bevaka de här frågorna, för jag tror att det är en grundläggande del av kontrollmakt att granska regeringen och regeringens myndighetsstyrning och se till att den håller högsta möjliga nivå. Det här arbetet måste fortsätta. Det finns ingen startpunkt och ingen fast slutpunkt för arbetet, utan vi måste kontinuerligt driva på såväl myndigheternas säkerhetsskyddsarbete som regeringens säkerhetsarbete och höja vår säkerhetsnivå. Jag ser fram emot att fortsätta debattera de här frågorna med . 122 HANS (M): Jag tänkte bara avsluta med att påpeka följande. Jag tycker att det är bra att statsrådet bekräftar och vidimerar att vi har gjort ett arbete på det här området. Jag skulle också tycka att det var klädsamt, fru talman, om statsrådet i sitt sista inlägg bekräftade och vidimerade att det har förekommit en del slarv, övergrepp, övertramp och lagöverträdelser hos svenska myndigheter och att det i grunden inte är bra. Sedan kan vi dividera om exakt vem som skulle ha åtgärdat saker och ting samt när och var det skulle ha gjorts, men det är just när slarv och rena lagbrott begås som vi riskerar vår gemensamma säkerhet. Alldeles oavsett huruvida vi sitter i regering eller opposition måste vi ändå vara besjälade av att säkra våra rutiner och funktioner – i intresse. 123 Statsrådet (S): har naturligtvis rätt när han säger att det har förekommit slarv, brister och lagbrott vid svenska myndigheter i deras säkerhetsarbete. Det är också det vi har dragit relevanta slutsatser av, och vi har sett till att dels åtgärda bristerna, dels skärpa arbetet. Jag välkomnar naturligtvis att vill vara en aktiv del i detta och att vill vara en aktiv del i det, så jag tackar för en bra debatt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 22 Svar på interpellation 2018/19:41 om Mora-Siljan flygplats 124 Statsrådet (S): har ställt mig frågan när jag avser att fatta beslut om att belägga flyglinjen –med trafikplikt. Regeringen är medveten om att den tidigare mellanlandningen i har upphört. Transportpolitikens övergripande mål är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Vi är en regering för hela landet, och de icke-statliga flygplatserna har, vid sidan av det statliga basutbudet av flygplatser, en viktig roll att spela för att vi ska uppnå en god tillgänglighet i hela landet. ska flygets miljö- och klimatpåverkan naturligtvis minska. Det är som enligt sin instruktion har i uppgift att ingå och ansvara för statens avtal om transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik, inklusive flygtrafik, som inte upprätthålls i annan regi och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. har utrett behovet av upphandlad flygtrafik för perioden –2023, och flyglinjen mellan Mora-Siljan Airport och Airport ses inte som transportpolitiskt motiverad för allmän trafikplikt. Mora-Siljan Airport är dock fortsatt möjlig att använda för mellanlandning och annan flygtrafik. arbetar med en flygplatsöversyn. Det är ett initiativ som regeringen aviserade i flygstrategin. Översynen görs för att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser och när det gäller flyglinjer med allmän trafikplikt. 125 (M): Tack, infrastrukturministern, för svaret! Det är ju inte första gången vi i denna kammare diskuterar frågan om framtid. Det är med glädje jag kan konstatera att uppslutningen i denna kammare har varit väldigt stor från olika partier, inte minst från infrastrukturministerns eget parti, och kanske i synnerhet från . Vi är många på Dalabänken som bryr oss om denna fråga. Infrastrukturministern redogjorde i sitt svar i princip bara för vad tycker i denna fråga. Vad tycker är väl känt, och det är hållning som har gjort att vi inte har haft någon reguljär flygtrafik till . Jag skulle säga att detta är en ödesfråga för hela . i och driftas av Dalaflyget, och jag vågar påstå att båda flygplatser i förlängningen är hotade om vi inte får igång flygtrafiken till igen. Då är också organtransporter och sjuktransporter hotade, liksom flygplatsernas strategiska roll i andra sammanhang, till exempel som reservbaser i händelse av krig. En lång rad av dessa flygplatsers funktioner riskerar att läggas för fäfot om vi inte får till stånd en lösning på detta. Vi hade tidigare en pragmatisk lösning där kommun var med och såg till att en mellanlandning kunde göras och att man kunde hålla flygplatsen öppen för framför allt näringslivet, som efterfrågade detta. meddelade att deras tolkning av gällande EU-regler gör att detta inte var en möjlig lösning. Däremot är det ju fullt möjligt för att meddela trafikplikt på denna sträcka. Det är ju inte så att knekt slår kung heller i fallet mot regeringen. Det är ju till syvende och sist så att det är regeringen som bestämmer. Vi har ju exempel från alliansregeringens tid. Ett sådant är fallet med , där regeringen gick in och pekade med hela handen och sa: ”Här ska vi ha trafikplikt därför att detta är en samhällsviktig flygplats där samhället behöver vara med och ta ett ansvar för att det finns goda kommunikationer.” Annars blir ju talet om att vara en regering för hela bara en trave med tomma ord som inte effektueras i praktiken. Därför skulle jag vilja vädja till infrastrukturministern att helt enkelt ta till sig den stora enighet som har rått i denna fråga. Vi kan konstatera att till och med landshövdingen, det vill säga statens representant i , har skrivit under en debattartikel där man säger att man behöver få en trafikplikt på . Staten måste rimligen tala med en tunga; det kan ju inte vara så att staten i tycker en sak och staten på tycker en annan sak. Därför vore det klargörande att få veta vad det är som kommer att gälla framöver. Och om vi inte får ett konkret svar , när kommer vi då att få det? 126 (C): Jag och ministern har ju diskuterat ett antal gånger. Jag uppskattar ministerns engagemang för frågan, även om vi inte har kommit till någon lösning. De få personer som tittar på det här denna sena kväll kanske inte känner till hela bakgrunden till frågan. har kommun upphandlat flygtrafiken på till , eftersom den inte är kommersiellt lönsam och eftersom kommunen och regionen har bedömt att det är viktigt för jobben och företagarna i norra och västra . Det handlar om ca 2 000 företag och 18 000 anställda på landsbygd och i glesbygd. gjorde en omtolkning av regelverket så att flyglinjen –inte omfattas av trafikplikt. Det innebar inte bara att staten inte skulle upphandla trafiken, utan kommun fick inte heller upphandla trafiken. tycker nämligen att norra och västra har en god tillgänglighet eftersom man kan nå med tåg på . Detta är alltså från till . Att det sedan tar två och att åka från norra delen av till med bil betyder ingenting för bedömning och uppenbarligen inte för regeringen heller än så . Fyratimmarsgränsen överensstämmer inte heller med , som talar . Men i har satt som gräns. I diskussionerna om höghastighetsjärnväg sägs det att man måste kunna ta sig mellan och på eftersom folk annars inte kommer att välja bort flyget. Det verkar alltså finnas lite olika prioriteringar och bedömningar beroende på om man bor i eller eller om man bor i och ska ta sig till . Det går att undra varför det ska vara skillnad mellan stad och land på det sättet. har flygtrafiken mellan och legat nere , och läget är akut. flyttar företagen sina kontor till eftersom man inte kan behålla dem i . Man har fortfarande kvar verksamheten i och i , men nästa steg är ju att jobben försvinner och verksamheten läggs ned. Det behöver komma ett positivt besked från regeringen . Annars kommer det gemensamma driftsbolag som talade om, som driftar både och Mora-Siljan Airport, att läggas ned, och personalen kommer att försvinna till andra jobb. Jag har förstått att kollegor till ministern i regeringen ser den dagstur som sker mellan och med ett litet flygplan som en miljöbelastning. Kommunen har gjort en utredning om detta. Den visar att koldioxidbelastningen var per passagerare och år när flyget flög från och mellanlandade i för att gå vidare mot . när flyget flyger över huvudet på oss ned till utan att mellanlanda har koldioxidbelastningen ökat till per passagerare och år. Man kan undra hur det kan bli mer när flyget inte mellanlandar. Det beror på att det finns hälften så många passagerare ombord – det är detta som gör att det ökar. Vi vet också att av passagerna i stället tar bilen ned till . Då ökar koldioxidutsläppen med . Det innebär att koldioxidutsläppen totalt har ökat sexfaldigt genom att man inte kan flyga och mellanlanda. Hur initierade är diskussionerna i regeringen? Har man koll på att miljöbelastningen har ökat? Och är man medveten om att denna fråga i grunden handlar om jobb och företagande och om att detta kan försvinna från landsbygden? Är man medveten om att frågan egentligen inte handlar om flyg? 127 Statsrådet (S): Jag tackar både och för engagemanget i frågan. Vi har ju diskuterarat den vid ett flertal tillfällen tidigare. har vi haft ett läge med en övergångsregering som inte fick agera – en historiskt lång regeringsbildningsperiod. Vi tillträdde , och jag ska ärligt säga att jag efterfrågade fortsatt underlag och beredning i frågan om de regionala flygplatserna, inte minst . Jag har också varit i kontakt med kommunalrådet och med landshövdingen, naturligtvis, eftersom jag vet att det är en viktig fråga. Det är en viktig fråga för väldigt många i , och det är viktigt att vi säkerställer att vi kan ha bra kommunikationer i hela landet. Det var ett av skälen till att jag, när jag tillträdde som infrastrukturminister, valde att ta ett helhetsgrepp om just de regionala flygplatserna. På samma sätt som vi inom ramen för flygstrategin har en diskussion om och utveckling för fler internationella förbindelser ut i världen och för att ska växa som ett starkt nav för svenskt flyg har det varit viktigt för mig att titta på hela den svenska flygplatsstrukturen. Vi har små kommuner som ofta med egna medel har varit med och finansierat och driftat flyget. Jag tycker att vi måste titta på var gränsen går för det statliga ansvarstagandet. Hur ser egentligen gränslinjen ut för att säkerställa att vi har ett fungerande inrikesflyg och bra förbindelser för både medborgare och företag? Det är nu det gjordes en utredning och en ordentlig översyn av den svenska flygplatsstrukturen. har väldigt mycket hänt. I några fall har vi fått andra förbindelser som kanske förbättrat förutsättningarna att resa med tåg eller andra kommunikationer. På andra ställen har vi sett hur otroligt viktigt flyget varit. Inte minst Nextjets konkurs visade vilken otrolig utmaning det innebar när flera kommuner, fem stycken, stod helt utan flygförbindelser på grund av att ett privat bolag inte kunde bära sina kostnader. Utgångspunkten för Moras bekymmer är att det bolag, , som flög mellan och och mellanlandade i dubbelfakturerade, både kommun och staten, vilket naturligtvis uppmärksammades. Det var i strid med och faktiskt också med svensk lagstiftning. Det var det som gjorde att till slut sa att det inte var en rimlig hållning. Efter det valde Flexflight att inte flyga och mellanlanda på den sträckan. Det är viktigt att säga att det varken var , regeringens eller någon annans utgångspunkt att avsluta flygförbindelserna, utan det var faktiskt det flygbolag som körde på sträckan som valde att sätta lönsamheten före uppdraget att mellanlanda och klara trafiken från . har vi studerat alla möjligheter som finns att se fortsatta möjligheter, inte minst efter de uppvaktningar vi tagit emot från och hela . Den senaste var naturligtvis . Regeringen gav då i uppdrag att förhandla och se om det fanns förutsättningar att ingå en överenskommelse med som just beredskapsflygplats för att på det sättet upprätthålla en kapacitet för ambulansflyg, som nämnde, eller för brandflyg, en fråga som blivit alltmer viktig. I det här läget och i dagens interpellationsdebatt kan jag inte ge några andra besked än att vi fortsätter att bereda denna fråga i , inte minst inom ramen för den översyn som görs av den svenska flygplatsstrukturen men naturligtvis också med utgångspunkt från de budgetrestriktioner som finns. Jag ska återkomma till dem i nästa omgång. 128 (M): Tack, infrastrukturministern, för svaret! Ni bereder den här frågan och ministern kan inte lämna ett svar . Låt mig då göra några medskick, för det brådskar helt enkelt med besked i frågan om vi ska kunna ha någon flygtrafik stadigvarande till . Infrastrukturministern anför att det är av vikt att titta på faktorer såsom hur övriga möjligheter till alternativa färdmedel har förändrats och om man behöver göra en förnyad omprövning av vikten av att kunna flyga till en destination. Det tar att resa till med tåg än . Det finns inga planlagda investeringar för att öka hastigheten eller kapaciteten på Dalabanan. Det är en tågförbindelse som har fått ligga för fäfot.