prot · H70954 · 2019-12-18 00:00:00 — § 1 Anmälan om ordförande i utskott Talmannen anmälde att (M) valts till ordförande i försvarsutskottet . § 2 Utökning av antalet suppleanter Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i kulturutskottet skulle utökas från 28 till 29. Kammaren medgav denna utökning. § 3 Val av extra suppleant Val av extra suppleant i kulturutskottet företogs. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till § 4 Anmälan om granskningsrapport Talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till finansutskottet: RiR 2019:38 Det finanspolitiska ramverket – regeringens tillämpning 2019 § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2019/20:55 och 57 till finansutskottet 2019/20:63 till civilutskottet 2019/20:54 till socialförsäkringsutskottet 2019/20:62 till justitieutskottet § 6 Samhällsekonomi och finansförvaltning betänkande 2019/20:FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning (prop. 2019/20:1 delvis) 1 (M): budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 2 innebär att vi vill öka anslaget till med . Kampen mot penningtvätt och terrorismfinansiering har blivit alltmer intensiv. kom det nya riskbaserade regelverket i EU som ställer helt nya krav på de aktörer i samhället som ålagts att försöka hindra penningtvätt. Nästa steg kan vara att förbättra möjligheterna för samverkan mellan aktörerna. Låt oss inte vara naiva. Penningtvätt kommer att finnas så länge det går att tjäna pengar på brottslighet. Men penningtvätt är ett rörligt mål där sätten att tvätta pengar förändras i takt med att möjligheter uppstår och täpps till. Regelverket har ändrats gång på gång och blivit alltmer detaljerat och komplext. Bankerna har fått en närmast polisiär roll i arbetet mot penningtvätt, och varje enskild kund ska granskas och övervakas, och avvikelser ska rapporteras till finanspolisen. Stora resurser i form av personal och datakraft läggs ned på att klara den omfattande uppgiften. Men penningtvätt är ett rörligt mål där de kriminella organisationernas metoder ofta är steget före lagstiftningen. Arbetet med att motverka penningtvätt bedrivs inte tillräckligt effektivt. Det finns skäl för både myndigheter och företag att tänka i nya banor kring hur vi ska arbeta för att motverka penningtvätt. Vi måste vara öppna för nya och kanske också okonventionella strukturer. Det kan handla både om hur vi organiserar penningtvättstillsynen och om och hur vi hanterar information och använder ny teknik. Men de stora lösningarna kommer att ta tid. Vi måste göra saker här och . Vi behöver prioritera en fördjupad samverkan mellan dagens myndigheter både inom och utom landet. Likaså behöver vi lösa frågan om hur vi bättre ska kunna dela befintlig information både mellan myndigheter och mellan myndigheter och finansiella företag. Vi behöver mindre kommunikation och mer hård tillsyn. Det är uppenbart att arbete mot penningtvätt behöver skärpas. måste tilldelas mer resurser för att klara av den utökade arbetsbördan. ökar anslaget med i syfte att stärka arbete med att bekämpa penningtvätt. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 2. , herr talman, vill jag önska god jul! 2 (V): Jag vet inte om det är för att det är jul snart, men till och med jag skulle kunna instämma i en moderats anförande! Det känns lite underligt, men så var det i detta fall. I frågan om penningtvätt kan man väl säga att det verkar finnas många gemensamma punkter mellan de politiska partierna, och det är bra och en styrka. Alltför många skandaler har rullat fram. De svenska bankerna har, måste man säga, misskött sitt arbete grovt. Självklart är deras syfte att tjäna så mycket pengar som möjligt på så som möjligt. Detta har varit överordnat kontrollsystem och riskanalyser, och det är därför vi har fått se alla dessa avslöjanden. Bankerna har ansvar för sin kundkännedom och har brustit på alla punkter. Avsaknad av röda flaggor är väl en av signalerna. har tyvärr också brustit i sin kontroll av bankerna. Bankerna ska ha kontrollsystem just för att säkra sin kundkännedom – annars skulle det inte ha sett ut som det har gjort. har fått kritik för sin naivitet, det vill säga att man tror att svenska banker är bättre än andra banker gällande penningtvätt, men man har också fått kritik för sitt bristande samarbete med andra länders myndigheter. Likaså har formerna för ingripanden mot bankerna ifrågasatts, precis som också gjorde här tidigare. Den stora strömmen av personer som går mellan och bankerna är också ett problem. Det har också kommit en internrevisionsrapport från , och det är ju bra att man kontrollerar sig själv. Den handlar om brister i arbetet med penningtvätt. Jag tror att det var fyra av sex punkter som man framförde kritik på. Vi i är glada över att vi tillsammans med har fått igenom en utredning och att ett enigt utskott har ställt sig bakom denna utredning. fick vi också veta vem utredaren blir, och direktiven ser bra ut. Man behöver se över vilka sanktionsavgifter som används och strukturer för arbetet. Att länsstyrelser ska ha ansvar för tillsyn i alla andra branscher än finansbranschen är lite skakigt, påstår jag. Det är tiotusentals aktörer som man ska ha tillsyn över med väldigt lite resurser. Man kan inte trolla på länsstyrelserna, så jag menar att man skulle behöva säkerställa ett gemensamt, enhetligt arbete för att samordna kompetensen och för att kunna arbeta både förebyggande och mer kraftfullt. Direktiven kom och fick vi som sagt besked om utredaren. Utredningen är väldigt viktig, både för tilliten till och för tilliten till bankerna som man måste säga är totalt undergrävd efter det som har hänt. Men den är självklart också viktig för att förhindra den gängkriminalitet och de dödsskjutningar som pågår. Det är ekonomin där bakom som är nyckeln till kriminaliteten, och då måste man förhindra att pengarna kan användas och komma ut i systemet. Det är ganska grundläggande. Brå skriver i sin rapport att vilka misstänkta penningtvättsbrott som upptäcks eller inte upptäcks i hög grad bestäms av olika myndigheters och verksamhetsutövares kontrollresurser och inriktning. Brå skriver också att den snabba tekniska utvecklingen med digitala betallösningar bland annat innebär att pengar snabbt kan flyttas mellan olika konton. Därför krävs det effektiva och välutvecklade kontrollverksamheter för att upptäcka misstänkt penningtvätt i ett tidigt skede. Själv brukar jag jämföra arbetet mot penningtvätt med arbetet mot dopning i idrott: Så fort någon har kommit på vad de gör för att fuska byter de sätt att fuska på. Lite så är det också med penningtvätt: När bankerna kommer på en, eller när kommer på något, hittar man på ett nytt system för att kringgå det. I den budget som vi nu diskuterar har – och även – anslagit 20 miljoner extra till för att vi vill skärpa kontrollen mot penningtvätt och förbättra förutsättningarna i det arbetet, så att ska kunna anställa fler och så att man ska kunna skärpa sitt arbete och sitt samarbete internationellt. Då vår budget är en helhet och då den har fallit i rambeslutet har vi ett särskilt yttrande här och avstår i voteringen. Men man kan konstatera att med budget skulle jämlikheten ha ökat, fattigdomen bekämpats, tryggheten ökat och välfärden liksom den gröna omställningen fått stora resurstillskott, för vi prioriterar inte skattesänkningar för välbeställda män i . Jag önskar talmannen god jul och gott nytt år, och jag önskar talmanskansliet och finansutskottets kansli och ledamöter detsamma. God jul på er! 3 (KD): Bankerna är väldigt viktiga i det finansiella blodomloppet och centrala för den finansiella stabiliteten i ett samhälle. Denna uppgift gör dem till viktiga institutioner som på olika sätt skyddas av det offentliga. Annars skulle miljontals kunder kunna få se sina pengar förlorade. Risken skulle även vara stor att fler banker dras med i den enskilda bankens kollaps, vilket i värsta fall skulle kunna leda till en fullskalig finansiell kris. Bankerna åtnjuter en särskild position med vilken det följer ett särskilt ansvar. Därför måste det också finnas speciella regler som bankerna måste följa samt utställda garantier från staten som bidrar till stabilitet. Därför är det viktigt att bankerna agerar på ett sätt så att förtroendet för dem upprätthålls. Det är viktigt för hela samhället, för det finansiella systemet bygger på förtroende. Vi kan inte acceptera att detta förtroende äventyras, oavsett om det är fartblindhet, girighet eller omdömeslöshet som ligger bakom. Det får allvarliga skadeverkningar för hela samhället. I grunden handlar det om att följa såväl en god etik som lagar och regler och om att medborgarna måste känna sig trygga med vad man gör på banken . Just nu finns inte detta förtroende fullt ut. Återkommande penningtvättsskandaler har skadat tilliten till det finansiella systemet. Det är nu mycket viktigt att myndigheter som kan utöva en effektiv tillsyn, med sanktioner i proportion till den potentiella skada banker kan göra genom att underlätta eller inte agera mot misstänkt penningtvätt. Jag gick ut med krav på en ordentlig genomlysning av hur myndigheten har fungerat och hur den bör göras om för att bli starkare, ha rätt kompetens, klara sitt uppdrag och höja ambitionerna. Myndigheten bör bli större och starkare. klarar den inte att fullt ut upprätthålla alla sina uppgifter med full kraft, utan fokus växlar mellan åren. från hade liknande idéer. Tillsammans tog vi fram ett förslag till utskottsinitiativ, som resulterat i en utredning som ska genomlysa inspektionen brett och titta på sanktioner, personalförsörjning, myndigheternas återkoppling till bankernas tillsyn samt inte minst frågor om sekretess mellan banker för att man inte ska kunna shoppa runt med sina försök till penningtvätt. Detta är utmärkt och välbehövligt. IMF pekade i en rapport på att är en alltför tunt bemannad myndighet. Myndighetens internrevision och har pekat i samma riktning. Myndigheten behöver säkra kompetens och undvika situationer som den , när man på just penningtvättsavdelningen tappade medarbetare motsvarande en personalomsättning på . Det går inte att acceptera en situation där snacket på stan blir att duktiga medarbetare på snabbt kan rekryteras till banksidan. ska inte kunna köpas sönder på det sättet. Vi måste nu bygga en starkare finansinspektion, och i grunden är det bankerna som ska betala för den. De tillsynsavgifter som bankerna betalar bör höjas för att finansiera en större inspektion. Detta är i högsta grad rimligt, då en stark inspektion stärker det förtroende som bankerna är beroende av. Jag är övertygad om att den utredning som följer kommer att föreslå en utökning av både kostym och befogenheter. Men vi kristdemokrater vill redan nu stärka , och hade våra budgetramar vunnit bifall hade fått ytterligare . blir det inte så, och det beklagar jag. Det ytterligare tillskottet hade behövts för att redan nu stärka bemanningen och tillsynen och för att ha ett uthålligt fokus på penningtvättsfrågorna så att bekämpningen också ska kunna ske starkare i internationella samarbeten, då penningtvätt inte känner några landgränser. Banker är centrala i det finansiella blodomloppet. Förtroendet är grundläggande; medborgarna måste känna sig trygga och inte fundera på vad man gör på banken . Starkare myndigheter på finansmarknadsområdet är viktiga för det förtroendet. 4 (S): Jag vill börja med att passa på – så att jag inte glömmer det – att önska alla en god jul och ett gott nytt år. Jag riktar detta till ledamöterna och till dem där hemma som sitter och lyssnar på oss men kanske framför allt till talmannen, talmanskansliet och – sist men inte minst – vårt utskottskansli, som får ha med oss att göra och som ändå klarar sitt jobb med bravur. God jul efter denna dag, och se till att ha en skön ledighet! Föremålet för dagens sammankomst är utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Utgiftsområdet omfattar politiken för finansmarknaden och den statliga förvaltningspolitiken och rymmer en rad operativa frågor gällande statens verksamheter. Allt handlar egentligen om en ökad finansiell stabilitet, bättre konsumentskydd på finansmarknaden och bättre tillgänglighet till offentlig service. Jag vill redan nu yrka bifall till utskottets förslag och avslag på de motioner som har funnits och finns. Vi har återställt ordning och reda i statsfinanserna och betat av på det underskott som lämnades över till oss när vi tog över 2014. Under de goda åren har vi nu byggt upp en välfärdsreserv genom att betala av på statsskulden, och statsskuldskvoten är den lägsta . Vi har rustat den svenska ekonomin med muskler för att möta en eventuell avmattning i konjunkturen. Staten är för framtiden. Vi går mot ett alltmer digitaliserat betalsystem. Utvecklingen mot ett alltmer kontantfritt samhälle bär med sig många fördelar men också många risker i form av ökad sårbarhet för störningar i betalsystemet. Flera faktorer har varit pådrivande, men inte minst vi själva och bankerna har haft ett stort ansvar för detta. fattade beslut om att bankerna ska ta sitt ansvar och tillhandahålla kontantservice i hela landet. Detta är otroligt glädjande. Ett hållbart finansiellt system tillåter inte missbruk i form av penningtvätt och finansiering av terrorism. Därför är det glädjande att flera förändringar har genomförts på detta område . Bland annat har fått möjlighet att utföra ägar- och ledningsprövningar i banker och andra finansiella företag. I budgetpropositionen 2018 stärktes med 80 miljoner för att just se över penningtvättstillsynen. fortsätter vi arbetet med att öka anslaget med ytterligare 10 miljoner . Det finns också en satsning om ytterligare 12 miljoner på länsstyrelserna och deras arbete mot penningtvätt. Att öka den statliga närvaron och servicen i hela landet är en förutsättning för det starka samhället. I grund och botten handlar det om tilltron till samhället och det offentliga . Vår politik ska leda till att man kan bo och verka i hela landet. Detta ska förbättras. Regeringens förslag om ett ökat anslag om 54 miljoner till 2020 till Statens servicecenter är därför oerhört välkommet. Det kommer att bidra till att möjligheterna att bo och verka i hela landet verkligen förbättras. Omställningen till ett hållbart samhälle är en förutsättning för att säkra en god ekonomisk utveckling, framtida välstånd och en god välfärd. Det är bra att regeringen avser att återkomma till med en samlad inriktning för det arbetet och hur man ska följa Agenda 2030. Eftersom jag inte får någon replik här från vill jag bara snabbt bemöta deras satsning på 10 miljoner. Jag vet inte riktigt var de pengarna finns. Jag har försökt att hitta dem i budgeten. Det är dock lite svårt att hitta dem, för deras egen motion visar de facto att de drar ned med 4,8 miljoner. Men jag har kommit på att likaväl som satsar 10 miljoner skulle nog jag i egenskap av ledamot i finansutskottet kunna säga att jag satsar 100 miljoner. Då tänker man: Hur har kunnat satsa 100 miljoner? Jo, när jag står utanför kammaren här stryker jag 100 miljoner från de nästan 700 miljoner som får, och när jag väl kommer in här lägger jag tillbaka dem och säger att jag minsann, utöver regeringens stora satsningar, har satsat ytterligare 100 miljoner. Men vad jag inte talar om är att jag behåller 5 miljoner i min egen ficka. egen motion visar ju att de faktiskt drar ned med 4,8 miljoner på , och det är inte bra. 5 (MP): Finansmarknaden är en nyckelaktör i den gröna omställningen. Det krävs massiva investeringar i ny, innovativ och ren teknik för att klimat- och miljömålen ska nås. För att vi ska leva upp till måste de finansiella flödena ställas om från fossilt till hållbart. Den här regeringen har höga ambitioner när det gäller att få med finansmarknaderna på den gröna omställningen. Vi har skärpt hållbarhetskraven på AP-fonderna, ställer hållbarhetskrav på de fonder som ska vara med på det nya fondtorget för premiepension och har lagstiftat om att fondförvaltare ska informera om sitt hållbarhetsarbete. ingår klimat- och hållbarhetsrisker i tillsynsarbete. har tagit på sig en internationell ledarroll och leder ett globalt hållbarhetsnätverk för tillsynsmyndigheter. har beslutat att hållbarhet ska beaktas vid placeringar. valde de därför att sälja sitt innehav av obligationer utgivna av provinser och delstater med ett bristande klimatansvar. Det är tydligt att det börjar röra sig nu på finansmarknaden och att regeringen har åstadkommit mycket med sitt arbete. Det finns en stor efterfrågan på hållbara investeringar. Svenskarna vill vara med i den gröna omställningen. Marknaden för hållbara fonder har formligen exploderat. Mängden gröna säkerställda obligationer ökar exponentiellt. Detta är en oerhört glädjande utveckling. Men vi måste fortsätta arbetet med att styra om de finansiella flödena och få pengarna att arbeta för den gröna omställningen, inte mot den. Därför kommer Riksgälden att genomföra en emission av gröna statliga obligationer. Efterfrågan på gröna obligationer är enorm, och att det nu ges ut statliga gröna obligationer kommer att bidra till att marknaden för gröna obligationer stärks. Sist men inte minst vill jag också nämna arbetet mot penningtvätt. Regeringen har höjt ambitionerna när det gäller arbetet mot penningtvätt och att hindra finansiering av terrorism. Det är av största vikt att vi inte låter hänsynslösa kriminella använda sig av det finansiella systemet för att tvätta sina smutsiga pengar rena. har skalat upp sitt tillsynsarbete på området och kommer att fortsätta med det framöver. Därför skjuter regeringen nu till pengar så att de kan fortsätta utveckla arbetet mot penningtvätt. Myndigheternas arbete kommer också att följas upp i en särskild utredning. Vi får säkerligen anledning att återkomma till det i kommande debatter. är det att yrka bifall till utskottets förslag och inte minst att önska mina kollegor i utskottet, utskottskansliet, talmannen och talmanspresidiet en riktigt god jul och ett gott nytt år. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 13.) § 7 Allmänna bidrag till kommuner betänkande 2019/20:FiU3 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (prop. 2019/20:1 delvis) 6 (M): Det svenska samhällskontraktet hotas av utbredd otrygghet och bristande välfärd, och svenska folket upplever att de inte får valuta för sina skattepengar. I budget prioriteras därför det som är viktigast för : kommunerna och välfärden. tillför kommunerna mest av alla partier. Larmen från den svenska kommun- och regionsektorn kommer i en strid ström, trots med högkonjunktur och goda skatteintäkter. Orsakerna är flera: demografiska förändringar med en större andel äldre och barn, fler barn och unga med behov av särskilda insatser och inte minst kraftigt ökade kostnader för mottagandet av nyanlända. Till detta kommer en regering som inte sköter statens åtaganden fullt ut utan vältrar över ansvaret på kommunerna, exempelvis när det gäller tryggheten, migrationen, arbetsförmedlingen och infrastrukturen. Inte sällan motarbetar dessutom statens egna myndigheter, exempelvis länsstyrelserna och , kommunerna i frågor rörande exempelvis detaljplaner, byggnation och strandskydd. Kommunerna upplever allt oftare att de får fler uppgifter och krav på sig och allt mindre stöd från staten. Faktum är att som kommuner och regioner tvingas till ständiga skattehöjningar blir statens ekonomi allt starkare. Och som kommunsektorns skulder ökar alltmer betalar staten av på statsskulden. Att statens ekonomi stärks är givetvis positivt, men mycket verkar tyvärr ske på kommunsektorns bekostnad. Utvecklingen har dessutom gått åt fel håll. Under Alliansens regeringsår rådde enligt Kommuner och Landsting, eller regioner som det heter , balans mellan kommunernas intäkter och kostnader – detta trots finanskris och lågkonjunktur. Alliansens omfattande stöd till kommunerna under krisåren betydde mycket. Men sedan regeringsskiftet ser det annorlunda ut. ökar obalanserna år , och allt fler kommuner har ekonomiska problem, trots högkonjunktur och goda skatteintäkter. Den nya kostnadsutjämningen hjälper en del kommuner att få något mer resurser men medför att andra kommuner får avsevärt mindre. Man löser knappast några grundläggande problem bara genom att flytta runt kostnader mellan kommunerna. välkomnar att en del kommuner får ökade resurser tack vare det nya utjämningssystemet men hade velat se en förändring så att inte andra kommuner fått minskade resurser. Då behövs mycket mer pengar i systemet. Med vår moderata politik hade de kommuner som gynnas av förändringen fått lika stor förbättring, som inga kommuner hade fått någon försämring. Januariöverenskommelsepartiernas budget fokuserar tyvärr på helt andra saker än kommunerna och välfärden. Socialdemokraterna talar mycket om behovet av mer pengar till kommunerna, men deras politik prioriterar annat. I den så kallade JÖK-budgeten fick kommunsektorn helt enkelt stå tillbaka. Vi moderater gör tvärtom och tillför kommunsektorn mer i nya pengar än vad regeringen gör i budgeten . Dessutom gör vi om en betydande del av de riktade statsbidragen till generella, vilket ökar kommunernas handlingsutrymme. stärker vi moderater alltså upp andra delar av vårt samhälle och säkrar statens åtaganden så att vi kan avlasta kommunerna kostnader för sådant som egentligen inte är ett kommunalt ansvar. Grunden för den moderata politiken är att prioritera. Vi effektiviserar och lägger ned myndigheter. Vi justerar ned biståndet mot FN:s rekommenderade mål. Vi säger nej till meningslösa byggsubventioner, ineffektiv klimatpolitik, extratjänster, friår, familjevecka och elcykelpremier. Vi stramar upp migrations- och integrationspolitiken, inför bidragstak, kvalificering för nyanlända i bidragssystemen och inför villkor i försörjningsstödet. Vi avskaffar även ränteavdragen för sms-lån och kontokortskrediter. Allmänna bidrag till kommuner Allt detta ger oss utrymme att satsa mycket mer på välfärden, kommunerna, polisen och rättsväsendet, att sänka skatter för alla löntagare och pensionärer, sänka drivmedelsskatterna med per liter och ha större överskott i statsfinanserna än regeringen och stödpartierna. Med vår moderata politik blir det mer pengar till välfärden och lägre skatt. Med Socialdemokraternas och samarbetspartiernas politik får kommuner och landsting stå tillbaka som skatterna höjs för många. hade jag en interpellationsdebatt med civilminister . Jag avslutade med att bjuda in henne till dagens debatt med finansutskottet, för jag tycker att det är värdefullt att ansvariga ministrar deltar i budgetdebatterna, särskilt när det handlar om finansieringen av själva välfärdens kärna. Tyvärr verkar civilministern ha viktigare saker för sig än att debattera i vår riksdag. var ordförande för , Kommuner och Landsting. I en intervju i konstaterade hon och dåvarande SKL:s ledning att de riktade statsbidragen var ett växande problem. I artikeln skrev man: ”medborgare och den svenska välfärden har inte råd att fortsätta med ineffektiva satsningar i form av riktade statsbidrag.” Man föreslog att generella statsbidrag bör vara huvudregeln. ökade de riktade statsbidragen medan de generella minskade, trots att kommunerna efterfrågat motsatsen. Detta är något vi moderater har tagit fasta på i vår budgetmotion där vi utöver att tillföra mer pengar även gör om riktade statsbidrag till generella. Men regeringen, med som ansvarig minister, inte bara fortsätter med en stor andel riktade statsbidrag utan ökar i årets budget andelen ytterligare. Det grundläggande ansvaret för kommunernas ekonomi ligger såklart på kommunpolitiken. Det är där man gör de kommunala prioriteringarna. De är med all säkerhet inte alltid optimala.