prot · H70950 · 2019-12-12 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollen för justerades. § 2 Meddelande om återrapportering från Europeiska rådets möte Talmannen meddelade att skulle återrapportering från Europeiska rådets möte den 12–äga rum. § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2019/20:194 Interpellation 2019/20:194 Skatter på företag av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. Interpellation 2019/20:195 Interpellation 2019/20:195 Värnande av skatteundantag för förnybara drivmedel av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2019/20:49 till utbildningsutskottet 2019/20:52 till civilutskottet 2019/20:60 till utbildningsutskottet 2019/20:70 till försvarsutskottet § 5 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:AU1 Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering 2019/20:SfU2 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 2019/20:SfU3 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 2019/20:SfU12 Ändringar i lagstiftningen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat EU 2019/20:UU4 Arbetet i frågor som rör Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2019/20:UFöU2 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i betänkande 2019/20:TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer (prop. 2019/20:1 delvis) 1 (V): Vi debatterar nu utgiftsområde 22 Kommunikationer i förslaget till statsbudget. har lagt fram sitt eget budgetförslag, En plan för jämlikhet och grön omställning, där vi satsar långt mer än regeringen på att bygga ett mer jämlikt och hållbart . Därför avstår vi från ställningstagande i det kommande beslutet i detta utgiftsområde. Jag hänvisar i stället till vårt särskilda yttrande, som finns med i betänkandet. Det här är ett viktigt utgiftsområde med utgifter på . Det handlar om viktiga satsningar för att minska utsläppen från transportsektorn, för att kommunikationerna i vårt land ska fungera och för att vi ska nå målet om en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning. Inte minst handlar det om att nå vårt mål om att minska utsläppen från transportsektorn med till 2030. ligger vi tyvärr långt från det målet. Vi behöver minska våra utsläpp med för nå detta mål. minskar dock inte utsläppen från transportsektorn, utan de ökar. Det här är ett viktigt mål eftersom transporterna står för ungefär en tredjedel av totala utsläpp. Det är också viktigt eftersom världens klimatexperter återigen har konstaterat att det är mycket bråttom om vi ska hålla den globala uppvärmningen . Även i EU:s nya gröna giv och på klimattoppmötet COP 25 i ges tydliga signaler om att transportsektorn måste ställa om. Vi har bara denna planet, och den sätter ramar för vårt handlande. Når vi inte våra klimatmål äventyrar vi goda liv för våra barn och barnbarn. Det är alltså en mycket viktig fråga. Det är dock fullt möjligt att nå våra klimatmål på transportområdet. Inom detta utgiftsområde handlar det om att göra kollektivtrafiken billigare och bättre och att flytta över godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Vi behöver också öka persontransporterna på järnväg, och då behöver vi investera mer i både ny järnväg och underhåll av befintlig järnväg. Vi behöver bygga höghastighetsbanor och knyta ihop våra svenska järnvägslinjer med de europeiska. Vi behöver ge SJ nya ägardirektiv där de uppdras att köra nattåg ned till kontinenten och att ombesörja utlandsbiljetter. Dessutom måste ett ensidigt vinstfokus ersättas med att köra mer tåg till rimliga biljettpriser. Marknadsexperimentet i järnvägsunderhållet måste få ett slut. Målet ska vara att få en järnväg i toppklass avseende punktlighet, service och turtäthet. Det kommer förstås att kosta, men det går att finansiera, bland annat genom höjd flygskatt och avgift på långa lastbilstransporter. Vi behöver också se cykling som ett transportslag. Cykelinfrastrukturen ska byggas ut i sammanhängande nät, och vi behöver fler cykelparkeringar och lånecykelsystem. Vi måste också se till att cykel kan tas med på tåg. Vår personbilsflotta behöver elektrifieras. Därför vill ha ett försäljningsförbud mot nya personbilar som drivs på fossila drivmedel. Överlag måste bilnormen brytas. vill inte bygga nya motorvägar, som ökar bilismen och utsläppen. Våra städer behöver planeras för gång‑, cykel- och kollektivtrafik, inte utifrån bilens behov. Biobränsle kommer att behövas för de tunga transporterna, men även här kommer elektrifiering att vara nödvändig. Mer investeringar måste göras för att skapa en hållbar sjöfart med hållbarare drivmedel. funktion som ett affärsverk med ständigt höjda avgifter är inte hållbar och försvårar den nödvändiga omställningen. bör finansieras som andra myndigheter, främst genom anslag från statsbudgeten. Detta var några exempel på frågor som sorterar inom det utgiftsområde vi nu debatterar och där vi i har lagt fram konkreta förslag till förbättringar. Det budgetförslag som har lagts fram av S-MP-regeringen, med stöd av och Liberalerna, lever inte upp till de målsättningar som vill se på detta område. behöver helt enkelt investera mer i transportsektorns omställning. Det är därför anslår mer än regeringen på det här utgiftsområdet. Ja, är mer än vad något annat parti satsar på detta område. Det handlar om mer pengar till kollektivtrafik, både till investeringar och till drift så att det ska bli billigare, enklare och bättre att resa kollektivt. I sitt alternativa budgetförslag anslår också mer pengar till järnvägsunderhåll och utbyggnad av nya järnvägsbanor. anslår också mer pengar till investeringar i cykelinfrastruktur och till miljökompensation för godstransporter på järnväg så att godstransporter kan flyttas över från väg till järnväg. Vi föreslår också ett helt nytt konverteringsstöd så att personer som konverterar sin fossildrivna bil till etanol eller biogas ska kunna få ett stöd från staten för att de gör sin bil mer hållbar. Dessutom föreslår vi en helt unik satsning på kompetensförsörjning för järnvägsbranschen. Vi behöver fler bantekniker, eltekniker, signaltekniker och fler spårsvetsare. Därför är denna satsning viktig. Vi lägger alltså mer pengar än något annat parti på omställningen av transportsektorn. Vi lägger mer än och , som bara satsar mer än regeringen. Vi lägger mer än , som lägger mer än regeringen. Vi lägger förstås även mer än och Liberalerna, som står bakom regeringens otillräckliga budget. Detta är förstås bara siffror, men de säger något om partiernas prioriteringar. är tydligt: De som smutsar ned ska få betala mer, och de som tjänar mycket ska bidra mer till klimatomställningen. Därför höjer vi skatter och avgifter på utsläpp och kapital och för höginkomsttagare. På så vis kan vi finansiera den rättvisa klimatomställningen. Vi kallar det En plan för jämlikhet och grön omställning. 2 (M): Budgetdebatterna står som spön i backen i kammaren. Regeringspartierna, och nytt även Liberalerna och , försvarar regeringens politik, och oppositionen förklarar varför deras respektive budget hade varit bättre för . Jag tänker inte göra er besvikna. Jag ska förklara vad prioriterar, och jag kommer att klaga lite på regeringen. Jag tänkte ta min utgångspunkt i det transportpolitiska målet, som alla här tycker är bra. Det handlar om att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Det är bra. Vad gäller digitalisering ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter, och ska ha bredband i världsklass. Det är också bra. Jag har heller ingen annan uppfattning än regeringen att vi måste öka takten för att se till att ska vara rustat för en fossilfri framtid, som det står i budgeten. Men det räcker inte med ord för att nå dit. Vi måste också se handling. Återkommande ord i budgetpropositionen är: påbörjat arbete, en långsiktig plan ska tas fram, regeringen bereder, regeringen kommer att följa upp och regeringen kommer att bjuda in till samtal. Transportsektorn står inför stora utmaningar. Vi måste bryta beroendet av fossila bränslen, och vi måste främja teknikutvecklingen och använda mer järnväg och sjöfart för att nå våra klimatmål. Det vet vi alla. Då kan jag inte låta bli att förundras över, eller bli besviken på, alla dessa ”bereder” och ”följer upp”. Vad har hänt med den klimatpolitiska handlingsplanen, som ju enligt uppgift skulle ha varit klar , som måste komma och som vi ännu inte har sett. Det är såklart kvar till nyåret. Det är känt vad tycker om höghastighetståg och skälen till att vi säger nej. Men det förvånar mig ändå att det inte har kommit någon inbjudan att tala om höghastighetståg, i alla fall till de partier som säger ja. Regeringen verkar också nöjd med sin digitaliseringspolitik. Man skriver att har ett gott utgångsläge, men hur länge kommer vi att ha det? Vi har halkat efter, och vi ser ett stort och ökat digitalt utanförskap hos människor. Lägg därtill att våra offentliga myndigheter i inte på långa vägar nyttjar potentialen som finns i digitaliseringen. Här måste regeringen visa större handlingskraft och visa att man är engagerad och prioriterar frågan. En fungerande infrastruktur lägger grunden för jobb och tillväxt, och det är en förutsättning för att och svenska företag ska stå sig väl i en allt hårdare global värld. Våra transporter ska vara klimatsmarta, hållbara och konkurrenskraftiga, och man ska kunna lita på att de fungerar. Det handlar om att återupprätta samhällskontraktet. Transporterna måste fungera. Det här är tyvärr min sista budgetdebatt – och första också, för den delen – i trafikutskottet, men jag har ofta hört att vi inte ska ställa transportslag mot varandra. Det säger vi alla lite till mans, är min uppfattning, men jag tycker faktiskt att det är vad många just nu gör. I ärlighetens namn tycker jag att diskussionen om höghastighetståg har upptagit alldeles för mycket tid av den politiska debatten. Jag är orolig för att det hindrar utvecklingen och planeringen för andra viktiga infrastrukturprojekt. Därför menar jag att många ställer järnvägen mot övriga transportslag. Vi borde tala om hur vi kan elektrifiera inrikesflyget. Vi borde tala om hur vi ska elektrifiera våra vägar. Vi borde tala om hur vi kan lägga en grund för en fungerande fossilfri infrastruktur. Vi borde tala om forskning, företagande och innovationer – kort och gott om framtiden. I stället har den här regeringen lagt en stor, våt filt över att prata om höghastighetståg. sa att vi borde trycka på stoppknappen för detta projekt, vilket regeringen tyvärr inte lyssnar på. Det är allvarligt och beklagligt. är ett avlångt land. Vi vill att det ska vara enkelt och smidigt för människor att arbetspendla, vi vill att företag ska kunna frakta sitt gods från norr till söder och vi vill att våra vägar och järnvägar ska fungera. Transportsektorn står, som vi vet, för en tredjedel av koldioxidutsläppen. Jag har sagt det tidigare, men om vi ska nå klimatmålen måste vi skynda på utvecklingen mot fler koldioxidfria transporter. I detta kommer eldrivna transporter att spela en viktig roll, även om de inte är allt. Jag blir därför lite beklämd när jag läser i budgetpropositionen vad regeringen skriver om elvägar. Det är sex rader, som avslutas med: ”En långsiktig plan … ska tas fram.” För oss moderater räcker inte detta. prioriterar elektrifieringen av våra transporter. Vi vill öka antalet provsträckor, och vi vill se till att elektrifieringen av vårt nätverk går fortare. Jag inser att det finns hinder på vägen. Det finns behov av gemensamma standarder. Men det får inte hindra politiken från att våga kliva fram och visa vad vi vill. Det finns beräkningar på att det skulle kosta 28 miljarder att elektrifiera de stora vägarna i triangeln ––. Jag kan inte låta bli att jämföra detta med vad höghastighetstågen påstås komma att kosta – vi vet att de kommer att kosta flera hundra miljarder – jämfört med 28 miljarder. Jag tycker att det är dags att vi vågar prioritera om vi ska nå klimatmålen. Med en moderat budget hade vi kunnat intensifiera arbetet med elektrifiering av vårt vägnät, och det hade varit viktigt. En statsbudget innehåller mycket. Det gäller även vårt budgetområde. Det står mycket om luftföroreningar, buller, post och annat, som jag såklart gärna hade lyft upp i denna debatt, men tiden räcker inte till för det. Men jag vill säga några ord om otryggheten i kollektivtrafiken. Det framgår i budgeten att av kvinnorna upplever otrygghet i kollektivtrafiken. Det är en ökning . I går i kammaren debatterades rättsfrågorna. Jag tänker såklart inte upprepa den debatten, men jag anser att om vi menar allvar med att vi vill att fler människor ska åka kollektivt måste vi också satsa på tryggheten. Det gör man bland annat med fler poliser och fler ordningsvakter. Jag är hoppfull. Jag tror inte på alarmismen, men jag tror att vi är inne i ett teknikskifte. Mycket händer i omställningen av vår fordonsflotta. Det är inte bara fråga om elektrifiering utan också om biobränslen, gas och andra fossilfria bränslen som kommer att vara nödvändiga; vi ska inte lägga alla ägg i samma korg. Många av oss har också besökt , och några av oss besökte Airbus i . Vi vet att alla företag och hela näringslivet drar i oss för att nå fram i klimatomställningen. Vi kunde läsa i om Fossilfritt och petroleum- och biodrivmedelsbranschens löfte om att branschens utsläpp i ska vara klimatneutrala . Det ger mig hopp. vill fasa ut de fossila bränslena. Detta ska ske genom forskning, innovation, elektrifiering av våra flygplatser och vägar samt genom att bygga en infrastruktur för fossilfria bränslen. Vi behöver bil, flyg, buss och båt . Men för att nå dit måste vi intensifiera vårt arbete. Det krävs mycket mer än ord. Det krävs också handling. Vidare krävs inte bara sol, vind och vatten utan också kärnkraft. Tågen ska gå , och flygets utsläpp ska minskas. Buller och annat ska försvinna. ska vi ha en fossilfri flotta. Men för detta krävs politiker som orkar prioritera och som vågar gå från ord till handling. Det behövs inga höghastighetståg, men det behövs ny politik och en ny regering. 3 (V) replik: Jag tycker att det sa om kollektivtrafiken var viktigt. Det är fint att även är överens med till exempel oss i om att fler bör resa kollektivt. Det ska självklart vara tryggt att resa i kollektivtrafiken. Därför är jag lite förvånad när jag tittar i utgiftsmotion. Jag ser inte en enda krona ytterligare till kollektivtrafiken. Om man vill att människor ska resa mer kollektivt, och om man vill investera i kollektivtrafiken så att den blir tryggare och bättre, då borde man väl också anslå mer pengar till kollektivtrafiken. Vi i anslår till exempel extra till kollektivtrafiken. Jag tycker också att det är intressant att å ena sidan pratar om omställning av transportsektorn och står bakom målet att utsläppen från denna sektor ska minska med till 2030. Men när man tittar på politik på detta område ser man å andra sidan avskaffande av det viktiga Klimatklivet – som har klimatinvesteringar som i synnerhet tillfaller transportsektorns omställning – och att det ska bli billigare att släppa ut genom sänkt drivmedelsskatt, avskaffande av flygskatt och nya subventioner till flygplatser och nya motorvägar. Av den anledningen vill jag fråga : Hur ska vi kunna nå vår målsättning att minska utsläppen från transportsektorn med med avskaffade klimatsatsningar? 4 (M) replik: Kollektivtrafiken hade vi en debatt om här i kammaren . vet att vi alla prioriterar kollektivtrafiken och vill öka andelen åkande. Sedan planeras och ligger mycket av de pengarna på regional nivå. Men det är glädjande att vi faktiskt kunde ha en liten diskussion här om tryggheten. Den kan vi säkert återkomma till vid ett annat tillfälle. Klimatklivet har blivit hårt kritiserat. Jag tycker att vi ska fokusera på saker som ger effekt. Därför blir jag provocerad av att det är mycket tal från om till exempel höghastighetståg, som vi vet är en dyr och mycket olönsam investering som inte ger klimatnytta här och . Varför ska vi inte fokusera på det som gör att vi faktiskt når målen? Jag vill lägga till något som jag kanske inte var tillräckligt tydlig med tidigare. Jag tror att vi ibland fokuserar lite för mycket på en sak. Vi behöver fokusera på flera saker. Jag tror att vi behöver prata om biobränslen för att nå målen i det korta perspektivet. Men sedan behöver vi prata mycket mer om elektrifiering för att nå målen i det långa perspektivet. Där önskar jag att vi också kunde prata om hur vi ska få fossilfri el. Det finns alltså många saker som jag tycker att definitivt satsar på för att nå målen, inte bara med ord utan med handling. 5 (V) replik: Utsläppsmålet för transportsektorn är alltså till 2030. Då ska våra utsläpp ha minskat med . tog i sitt anförande upp saker som investeringar i ny kärnkraft. Den första kärnkraftsreaktorn kommer inte ens att kunna tas i bruk . Elektrifiering av transportsektorn kommer också att ta , men det är vällovligt. Jag undrar ändå: Ifall vi ska göra denna omställning, hur menar att vi ska kunna göra den med avskaffade klimatsatsningar? Där måste ju ha ett konkret svar, och det har jag inte hört . 6 (M) replik: Det är inte några avskaffade klimatsatsningar. Jag har pekat på många saker som kommer att bidra och ge effekt. Jag skulle vilja lyfta blicken lite grann. Menar vi allvar med att nå klimatmålen i världen måste vi se till att satsa rätt. står för en väldigt liten del av världens klimatutsläpp. Jag önskar att vi kunde ha en lite större diskussion om var vi kan sätta in rätt resurser. Jag vill också, om jag hinner det på de som är kvar, säga en sak som kanske inte riktigt hör till saken. Det är att om vi ska få alla i att vilja vara med på denna omställning måste alla som behöver det kunna nyttja sin bil, till exempel för att hämta sina barn och ta sig till och från jobbet. Vi måste se till att ge människor den möjligheten. 7 (S) replik: Jag hörde den moderata ledamoten tala mycket om påbörjat arbete, utredning och bjuda in till samtal. Är det något vi vet när det gäller vårt utgiftsområde och trafik är det ju att detta att planera, bygga nytt och underhålla är långa tidssekvenser, och det måste man faktiskt titta seriöst på. Därför blir jag lite orolig, för lämnade sin egeninitierade Sverigeförhandling. står kommunerna som tagit i hand där och väntar. Man lämnade gängsamtalen. Man hotade att lämna försvarssamtalen. enighet höll i eftersom dagen efter underskriften inte längre stod bakom förslaget. Och har man lämnat energiöverenskommelsen. Hur ser på långsiktighet? Vad är ett handslag värt för ? Hur ska företagen som ska investera veta vad politiken vill, vad de ska satsa på eller vilka spelregler som finns? Det är väldigt kort bästföredatum på de överenskommelser man sluter. 8 (M) replik: Vi börjar med energiöverenskommelsen, som ju ligger närmast till hands. Det var en nödvändig och viktig överenskommelse som vi träffade. Det mesta i den överenskommelsen är uppfyllt. Som vi pratat om och jag lagt mycket fokus på finns det ett stort behov av elektrifiering av transportsektorn. Det är många andra sektorer som också behöver elektrifieras. Då är det beklagligt att regeringen inte lyssnar på de behov som finns och inte vill prata om exempelvis hur vi når fossilfri energi och då bland annat prata om kärnkraft. Det är inget konstigt. Vi måste ju se samtiden som den är. När överenskommelsen träffades fanns det något annat. Jag tycker definitivt att man ska lita på . Det är klart att jag tycker det, för vi har en långsiktig plan. sitter ju inte vi i regeringsställning, som vet, utan vi bedriver oppositionspolitik för att få långsiktiga spelregler för våra företag och våra medborgare. Det är vårt syfte. Jag förstår alltså inte riktigt frågan. Jag skulle önska att vi i stället kunde fokusera på hur vi ska nå de klimat- och transportpolitiska målen. 9 (S) replik: Eller tack till , den moderata ledamoten som står mitt emot mig, ska jag kanske säga. Min synpunkt på detta är att när vi antar dessa stora planer även i vårt utskott handlar det om planering. Det handlar om långsiktiga förutsättningar och spelregler för både industri och företag när man ska bygga. Det handlar om underhåll och byggande. För mig är frågan därför väldigt relevant: Om man har väldigt kort bästföredatum på överenskommelser och lätt kan bryta löften, hur ska vi då kunna samarbeta i de stora, viktiga, långsiktiga frågor som vi har hand om i trafikutskottet? 10 (M) replik: Jag ska återigen säga något om höghastighetstågen. Det var mycket riktigt en Sverigeförhandling, som var rätt och riktig då. Men man måste ju – det gäller även energiöverenskommelsen – titta på omvärlden och hur det ser ut. Vi fick en rapport från som visar att man borde dra i nödbromsen. Man borde inte fortsätta planera detta eftersom det inte ger effekt, är för dyrt och en massa andra saker som tas upp i rapporten. Jag tycker att det är att visa styrka och kraft att vågar säga ”Nej, det här är inte rätt. Det är inte rätt sätt att använda våra skattepengar, och det är inte rätt för miljön. Därför måste vi våga säga nej.” Det önskar jag att regeringen också hade gjort i den frågan och även i energifrågan och i försvarsfrågan. Jag känner att vi måste våga stå upp för våra värderingar och säga nej när det inte duger. 11 (MP) replik: Ledamoten säger sig inte vilja ställa transportslag mot varandra. Det förbryllar mig något, för vi har ju trots allt ett begränsat budgetutrymme. Ledamoten säger också att det är viktigt att prioritera, och det vill jag verkligen instämma i. Det är viktigt att vi prioriterar vad vi vill satsa på för transportslag för att kunna uppnå våra klimat- och miljömål. Allt åt alla är som bekant inte en särskilt framgångsrik väg. Min fråga blir: Hur vill då lösa kapacitetsbristen på de befintliga stambanorna? Det är ju praktiskt taget fullt. Det innebär att det är svårt att utöka tågtrafiken och att genomföra nödvändigt underhåll, och det är också svårt att upprätthålla en god standard på trafiken, för störningarna fortplantar sig ju som ringar på vattnet. Hur vill man säkra en godstrafik och en persontrafik som är både energieffektiv och fossilfri? Elvägar i all ära, men ett dubbelspår motsvarar 15 filer. Jag vill också instämma i det som min kollega sa om att faktiskt sviker kommunerna när de väljer att nu lämna det som man en gång initierade som Sverigebygget. Sverigebygget var ett väldigt vällovligt projekt och initiativ som och Socialdemokraterna har fört vidare. Här står ett antal kommuner i och har tecknat avtal. vill nu lämna dem i sticket. Jag tycker att det vore viktigt med en bred uppgörelse om nya stambanor för höghastighetståg för att kunna utveckla och bygga det fossilfria välfärdssamhället. 12 (M) replik: Hur ska man bygga klart stambanorna? Det vi har sagt är att vi måste fokusera och prioritera där det verkligen behövs, alltså kring storstad, där vi har trånga sektorer och det blir stopp, precis som säger. Ostlänken är ett exempel som byggs. Den är ju en del. Den ska byggas klart. Jag hade önskat att vi faktiskt hade haft mer diskussion om de sträckor som vi ser behövs, till exempel –eller –. Men det finns också andra sträckor runt om i som är trånga sektorer som vi också måste fokusera på. Då handlar det om att prioritera. Det som och alla vi som säger nej till höghastighetståg gör är att prioritera och se till att pengarna används där de behövs som mest. Jag har heller inte sett några andra pengar. Det skulle i så fall vara intressant att veta när de kommer. Men i huvudsak säger jag att om vi ska nå målen gäller det att prioritera, och det är det vi gör. Jag ber om ursäkt för att jag glömde bort den andra frågan. 13 (MP) replik: Att fokusera på storstäderna kan man göra.