prot · H70931 · 2019-11-13 00:00:00 — Det skapar social osäkerhet. I flera EU-länder ser vi en dramatisk befolkningsminskning. Det är till exempel helt häpnadsväckande prognoser för länder som och . EU gör en hel del på klimatområdet, men det räcker inte. Man behöver göra betydligt mer. Vi ser en otrygghet på arbetsmarknaden, inte minst för människor som arbetar i andra EU-länder. Vi ser en EU-budget där pengarna går till stora godsherrar och jordbruksföretag i stället för att användas på bästa möjliga sätt. Europeiska unionen måste förändras, och den måste förändras ordentligt. har en rad förslag på hur den här förändringen ska gå till. Vi menar att inriktningen på den ekonomiska politiken, som EU föreskriver, måste förändras. Vi såg i samband med finanskrisen hur EU i första hand räddade banker och bankers ägare, medan man lämnade både välfärden och vanligt folk som blev arbetslösa i sticket i en rad av krisländerna. Det håller inte att rädda banker men låta ungdomar gå arbetslösa. Det var klokt av att tacka nej till medlemskapet i valutaunionen. Vi bör stå fast vid det. Det ökar våra möjligheter att hålla sysselsättningen uppe och värna välfärden. Då ska heller inte gå med i en bankunion som är direkt kopplad till den monetära unionen. Vi menar att EU bör göra mer för klimatet. Det är dags att ha planer för att fasa ut beroendet av fossila bränslen, till exempel att man inte längre får sälja bilar som går på fossila bränslen inom Europeiska unionen efter ett visst datum. Det togs lite i skymundan ett viktigt beslut – eller beslutet togs nästan – om att Europeiska investeringsbanken äntligen ska sluta ge lån till fossilprojekt. EU måste i första hand sluta göra fel. Men det måste också innebära att EU:s budget ändras i så mening att inga subventioner går till det som faktiskt skapar klimatproblemen. I stället måste EU vara berett att hjälpa länder som exempelvis , som står inför en mycket omfattande omställning när gamla energisystem måste monteras ned och nya växa fram. Om vi ska klara det här måste saker förändras. I grunden handlar det också om att i Europeiska unionens fördrag går den inre marknaden, företagens rätt att sälja, alltid först. Vi menar att i ett modernt europeiskt samarbete måste klimatet och de sociala rättigheterna gå först. Det är det moderna samarbetet. Det är inte minst tydligt när vi ser hur arbetsmarknaden fungerar i Europeiska unionen. är för att man ska kunna arbeta i varandras länder. Vi vill underlätta för människor att studera och arbeta i andra europeiska länder. Men vi ser hur människor som åker i väg och arbetar systematiskt utnyttjas på många håll. Det har varit en diskussion här om den sociala pelaren och en diskussion om minimilöner, och jag är glad över att alla partier verkar vara emot minimilöner. Jag tycker att det är bra att regeringen tar med sig det när man åker till och förhandlar. Men det finns en brist på konsekvensens, tycker jag, när man säger att vi ska bestämma saker i , för samma partier som angriper det här från höger brukar gå emot ett socialt protokoll. Ett socialt protokoll innebär just att i ska svenska kollektivavtal och lagar gälla alla som arbetar här, och det är viktigt att det står i , i fördraget. Annars kan det råda tveksamhet om hur man ska döma i mål i , som i praktiken avgör det här. Jag välkomnar därför de borgerliga partierna att vara för ett socialt protokoll som slår fast att i gäller den svenska modellen och att svenska kollektivavtal och löner gäller alla som arbetar här. Vi ska inte ha långtradarchaufförer från andra EU-länder som arbetar för några tior , så som det faktiskt är . Vi ska inte ha det missbruk av människor som sker på svenska åkrar och i restaurangkök därför att kontrollen är otillräcklig. Europeiska unionen och de europeiska länderna, gärna fler än de i Europeiska unionen, måste också finna gemensamma lösningar på flyktingfrågan. Svagheten i EU:s politik har varit att man har enats om gemensam repression men inte enats om gemensamt ansvar. Vi måste hitta en ordning där vi till exempel fördelar kvotflyktingar mellan länder i och intar en ständig kapplöpning mot botten i att försöka sätta asylrätten ur spel. Det är vårt gemensamma ansvar att göra det. Och vi skulle gärna se att andra länder bjuds in, till exempel , eller andra länder, till att delta i ett sådant vidgat samarbete. Annars kommer vi att se mer av döden på , och det vill vi inte göra. Annars kommer vi att se mer av beroendet av auktoritära regimer som . Europeiska unionen behöver också demokratiseras. Den har mycket makt. Den lagstiftar om stort och smått. Den påverkar nationella lagar, regioner och kommuner. Men det är ett gammaldags system som byggdes upp för många årtionden sedan. Det är så märkligt att de som har monopol på att föreslå ny lag, , inte får ta instruktioner av sina hemländer – det är jättekonstigt. Det är så märkligt att mycket makt över lagstiftningen fortfarande ligger i förhandlingar som i praktiken inte är öppna för väljarna att granska. Den här , vald av svenska folket, har inte någon reell rätt att föreslå nya lagar i Europeiska unionen, trots att lagarna gäller i det här landet. Europeiska unionens makt behöver avgränsas, planerna på att bygga en europeisk federation överges och unionen öppnas upp och demokratiseras. Ett sådant europeiskt samarbete, ett nära samarbete mellan demokratier, är bättre ägnat och rustat att möta de stora utmaningar som vår världsdel står inför. I detta anförande instämde och (båda V). 73 Statsminister (S) replik: talar ofta, gärna och bra om klimatet och om att vi behöver göra mer för att stoppa klimatförändringarna som leder till torka, skogsbränder och översvämningar. Han talar också gärna om sjysta villkor och trygghet på jobbet. Det är viktiga frågor som adresserar. Vi behöver göra mer tillsammans i för klimatet. En gemensam klimatlag, gemensamma mål om att minska utsläppen och en gemensam lagstiftning för att minska energianvändningen vore också bra. Vi behöver också ha starka regelverk för att ge löntagarna som arbetar på olika platser runt om i sjysta arbetsvillkor och säker arbetsmiljö. Det är bra att levnadsvillkoren förbättras i alla länder. Det tjänar också på. Vi kan göra mycket i men inte allt. Ofta behöver beslut fattas just gemensamt inom ramen för Europeiska unionen. har också här i talarstolen talat om mycket som behöver göras i EU. Ändå vill , som vad jag vet ensamt parti i riksdag, lämna Europeiska unionen. Detta får jag inte att gå ihop. Det är inte att ta ansvar för klimatet och inte att ta ansvar för löntagarnas villkor. Hur ser på det? 74 (V) replik: Tack, statsministern, för frågan! Ända sedan blev medlem i EU, 1995, har arbetat mycket aktivt i inte minst för att få besluten åt det håll som vi vill. Vi har satt avtryck när det gäller jämställdhet, miljöfrågor och arbetsrätt. Jag har själv suttit i . Jag har suttit i ett antal lagstiftningsförhandlingar för att få bästa möjliga miljölagstiftning i EU. Det är så vi arbetar. Men vi har inte varit okritiska. Vi har sagt att det finns bättre former för europeiskt samarbete än dagens europeiska union. När miljörörelsen granskade de svenska och europeiska partierna före årets EU-parlamentsval var vänstergruppen bäst och drev på mest för att lösa miljöproblemen. Vi röstar dessutom konsekvent för löntagarnas rättigheter och för en större öppenhet och för mänskliga rättigheter i Europeiska unionen. Det går utmärkt att förena detta med att vara kritisk till mycket i Europeiska unionen. Det kan till och med vara en fördel att vara det. Vi sa också tydligt inför valet till att vi inte ställde upp i valet för att lämna EU utan för att påverka EU så gott vi kan, väl medvetna om de svårigheter som finns. Det pågår nu en debatt i vårt parti inför vår partikongress , och vi kommer att skriva ett nytt partiprogram där det kommer nya formuleringar om Europeiska unionen. Jag önskar att jag hade en kristallkula och kunde berätta hur de kommer att se ut, men det har jag tyvärr inte. partikongresser är ofta lite mer livliga än Socialdemokraternas när det gäller att ta olika beslut, så det kan bli på olika sätt. Jag vill fråga statsminister : Var det inte klokt att vi röstade nej till euron? Vi var ju på olika sidor i den folkomröstningen. Var det inte vi som hade rätt? 75 Statsminister (S) replik: Det är bra att vi båda vill se en mer ambitiös klimatpolitik och bättre villkor för löntagare. Men låt oss komma ihåg att det inte är EU som är fienden, att det inte är EU som är ett hot mot klimatet och att det inte är EU som hotar arbetsmiljön och villkoren. Det är tvärtom så att det är inom ramen för EU-samarbetet vi kan göra mer. Hotet mot klimatet utgörs av dem som är förnekare, och hotet mot arbetarna utgörs av dem som sätter löntagare mot löntagare. Jag tar gärna den gemensamma kampen med om detta. Avgörande är dock att vill att ska lämna EU. Det är det ni står för. Det innebär att med politik hade inte varit medlem i EU och inte kunnat göra detta för klimatet och löntagarna. Man kan vara kritisk, ja, men att ta ställning emot och vilja gå ur EU är en helt annan sak, . 76 (V) replik: Jag delar inte statsministerns syn att EU inte är ett problem. Lavaldomen och Vikingdomen var direkta ingrepp i den svenska arbetsmarknaden och i den svenska modellen och hotade löntagarnas möjlighet att ta strid för att ha samma kollektivavtal. Att säga att EU inte har varit ett problem är direkt felaktigt. När EU öser subventioner över industrier och branscher som ökar klimatutsläppen är det givetvis ett problem. Är det bara den som älskar unionen och håller hyllningstal som kan göra nytta? Fråga miljörörelsen och fråga dem som granskar EU-parlamentarikerna vilka som är flitigast, vilka som röstar för de bästa lagarna och vilka som driver på för den bästa miljöpolitiken. Då hamnar man inte i den socialdemokratiska gruppen; då hamnar man hos oss. 77 (M) replik: , , , , – det spelar nästan ingen roll vilket land det är, för röstar alltid pålitligt emot frihandelsavtal så fort de föreslås. Det är lite märkligt, för frihandel är det avgjort bästa sättet att lyfta länder ut fattigdom. Det var så blev ett rikt land. Att handel skapar möjligheter för välstånd och utveckling vet i princip alla . Handeln är fortfarande helt avgörande för svenskt välstånd. De stora svenska exportföretagen skulle ha haft det otroligt svårt utan frihandel. Men ni röstar nej till mer handel med och . talar ofta om solidaritet. Trots det kan inte rösta ja ens till handel med fattigare länder. Det har gällt avtal med länder som , , och för att ge dem en chans att integreras med den europeiska ekonomin – med krav på hållbar handel. röstar nej till frihandel, nej till att hjälpa världens fattigaste länder och nej till att bygga välstånd starkare. Min uppriktigt nyfikna fråga är: Vad är det som är så dåligt med frihandel, ? 78 (V) replik: fråga bär en självmotsägelse i sig. När blev medlem i EU höjdes tullkvoten. Vi fick alltså sammantaget mindre frihandel i och med EU-medlemskapet på grund av unionens handelspolitik. Det var faktiskt ett av argument i folkomröstningen. Varför är vi emot handelsavtalet med ? Jo, av samma skäl som vi har kritiserat många andra avtal: Det innehåller en klausul om investeringsskydd. Det kan låta oförargligt, men det handlar i praktiken om att privata företag ska kunna stämma stater om staterna tar demokratiska beslut som anses minska företagens vinst. Detta avgörs ofta i helt slutna specialdomstolar utan demokratiskt inflytande. Vi har sett vad detta har inneburit. Man har stämt delstater som förbjuder frackning för att de vill skydda sin egen miljö, och man har använt liknande klausuler mot länder som har försökt att få ett bättre sjukförsäkringssystem från privata bolag. Man skulle kunna tänka sig att till exempel amerikanska företag stämmer för att det minskar deras vinst om vi tar bort vinstjakten i välfärden eller om vi inför en mineralavgift för att gruvbygder ska få bättre infrastruktur. menar att och alla andra stater har rätt att lagstifta för miljö och folkhälsa utan att det ska kunna överprövas av privata företag på det sätt som faktiskt är möjligt i till exempel . De delar som handlar om att ta bort tullar och sådant är helt oproblematiska för mig. Det är bra att ta bort tariffer, som ju är en ganska liten del av de handelshinder som finns . Jag tror dock inte på en global ordning som konsekvent sätter storföretagens makt över demokratiska beslut. 79 (M) replik: Jag tror inte att argumenten mot håller heller. Det är intressant att nämner just när han såvitt jag vet är systematiskt emot alla frihandelsavtal. Handlar det inte i grund och botten om att är emot frihandel som idé oavsett om den skulle gynna mogna ekonomier som och vår relation med och eller om den skulle gynna fattiga länder som vill ta sig in i den moderna ekonomin? Är för eller emot frihandel? 80 (V) replik: är som regel för att ta bort tullar och bestämmelser som hindrar handeln mellan länder. Men handeln är inte så fri som den är i drömvärld. Villkoren dikteras alltför ofta av de rika, mäktiga länderna och deras stora företag som håller i trådarna bakom. Vi brukar också tala om rättvis handel, det vill säga att länder med en mindre utvecklad ekonomi ska ha möjlighet att växa ekonomiskt. Det är på grund av detta, investeringsskyddet och de delar av immaterialrätten som kan komplicera saker som till exempel miljörörelser och sociala rörelser ofta vill ha handelsavtal som ser ut på ett annat sätt. Frihandel, ja, men vi vill också ha rättvis handel. 81 (C) replik: har vi sett allt fler och allt allvarligare hot och försök att på olika sätt attackera demokratin runt om i och världen. kunde vi till exempel läsa om attacker mot Labour i . Stater och andra aktörer har genom påverkanskampanjer påverkat eller försökt påverka fria staters demokratiska val och gjort olagliga annekteringar eller storskaliga cyberattacker. Säkerhetsläget i vårt närområde och i och omkring är uppskruvat. Hoten behöver dock inte se ut som de gjorde förr, och de behöver inte heller synas alls. Hybridhot och cyberattacker är verklighet och dessvärre i många fall vardag för såväl länder som företag, organisationer och privatpersoner. Inte heller är förskonat från detta. För att motverka detta och stärka vår gemensamma säkerhet har EU bland annat ett samarbete med Nato om hybridhot. Det handlar exempelvis om att ett gemensamt hybridcenter har inrättats i . När försvarsministern informerade om detta motsatte sig tillsammans med ett sådant samarbete. Varför är motståndare till ett samarbete mellan europeiska länder och Nato i syfte att avvärja hot mot grundstenarna i vår demokrati, såsom fria och hemliga val, det fria ordet och en fri och öppen press? 82 (V) replik: Jag håller med om mycket i beskrivning av de nya typer av hot vi ser mot till exempel fria val när propaganda sprids. En särskilt aktiv aktör är , där det har kunnat beläggas hur de går in och sprider lögner och kampanjar för att påverka olika politiska processer, till exempel brexit. Man är naiv om man inte tror att detta sker också i och kommer att ske här . Varför tycker vi då att vi inte ska vara med i olika Natoorgan? Jo, därför att vi inte tycker att vi ska vara en del av Nato. Vi vill samarbeta med andra länder men inte stegvis gå in i Natostruktur efter Natostruktur. Jag förstår varför Natoanhängare vill vara med i allt som Nato har – allt från parlamentariska församlingar till olika organ – men det går bra att samarbeta om saker utan att formellt vara en del av Nato. Jag tror att det till och med är Natoanhängarnas strategi i att vi steg för steg ska öva och vara med i Natostrukturer, och sedan kommer man en vacker dag och säger: är vi ju redan med. är det ju bara att vara med i hela Nato också. köper inte detta. Vi samarbetar gärna för att bekämpa till exempel cyberhot och propaganda, men vi vill inte gå in i Natostruktur efter Natostruktur. Vi tycker att den militära alliansfriheten är bra därför att den gynnar fred och säkerhet, och detta ger oss möjligheter att ha en självständig, egen utrikespolitik. Natofrågan är komplicerad på många sätt. Det största Natolandet militärt sett är . Är det givet att vi ska ingå i samma strukturer som , som faktiskt delvis ägnar sig åt precis sådana saker som talar om? Det är inte givet att vi alltid har samma intressen. 83 (C) replik: Jag är fullt medveten om motstånd mot Nato, men handlade ju inte min fråga om ett svenskt Natomedlemskap. Den handlade heller inte om ökad överstatlighet i försvars- och säkerhetsfrågor. Min fråga handlade om ett mellanstatligt samarbete för att bättre kunna möta hot mot vår egen säkerhet och mot vår gemensamma europeiska säkerhet. Det handlar framför allt om att utbyta kunskap och information och om att rusta länder som för att bättre kunna upptäcka men också motverka hybridhot, som vi har sett effekterna av på alltför många håll i vår närhet. Varför låter sitt Natomotstånd förblinda dem i en fråga som rör EU:s länders förmåga och beredskap att tillsammans möta hot mot vår säkerhet och demokrati? Det är ett samarbete mellan europeiska länder och exempelvis Nato. Jag frågar igen: Varför är motståndare till ett samarbete i syfte att avvärja hot mot grundstenarna i vår demokrati? 84 (V) replik: Mitt svar är detsamma som tidigare: Vi samarbetar gärna och mycket, men vi vill inte ingå i formella Natostrukturer. När det gäller både EU och Nato tycker jag att man ska fundera på vad som sker i många Natoländer. Vi hade en sådan diskussion om och om att information från den österrikiska regeringens högerextrema parti gick till , till exempel. är ett EU-land och inte ett Natoland, men vi har en liknande situation när det gäller till exempel . Är det självklart att vi vill dela allt som har med rikets säkerhet att göra med den typen av länder? Jag tror att vi ska vara försiktiga. 85 (L) replik: pratade en hel del om slöseri och om Europeiska unionens långtidsbudget . V och kanske kan ta med sig i denna nya axelmakt av nejsägare och vetoälskare. Man kan säga att man här nästan ser en födelse av en vänsterkonservativ allians i denna kammare . Det är partier som finner att vi inte ska ha några högre ambitioner på området när det gäller europeiskt samarbete och fördjupning. Man ska komma ihåg att budgeten är komplicerad i ett läge när tyvärr är på väg att lämna unionen. Det innebär ett stort bortfall, för är också en stark nettobidragsgivare när det gäller att få verksamheten för fred och säkerhet att utvecklas i . Vi har precis som synpunkter kring att kanske gå lite mer långsamt fram med att reformera jordbrukspolitiken eller, för den delen, att vi behöver se över sammanhållningspolitiken. Men allt detta har ändå grunden att man ska försöka förändra långsamt och få medborgarna med sig. Om vi ska göra investeringar i klimatet när det gäller forskning, direkt omställning, ökat gränsskydd eller bara generell forskning, för att se till att är med i det race mot digitalisering och AI som sker och inte hamnar i skuggan av och , måste vi satsa mer. Men om man redan nu säger att vi inte ska bidra till detta därför att det är svårt att reformera de andra områdena undrar jag: Har inte några ambitioner när det gäller klimatet, gränsskyddet eller förbättrad forskning i ? 86 (V) replik: På svenska förskolor drar man in frukten. På svenska äldreboenden går man ned i personaltäthet så att nattskiftet får springa och inte hinner ta rast. Nästan alla kommuner i skär ned på skolan. Hur ser det ut i EU? Jo, EU:s höjdare har tänkt åka mer privatjet och ökar budgeten för detta . Det har de redan fattat beslut om. I EU öser man miljarder över miljardärer och oligarker som är stora godsägare och som ibland har blivit detta på tvivelaktigt sätt. I EU har man ett parlament som forslas fram och tillbaka mellan och till enorma kostnader. Ja, jag väljer frukten på förskolan framför att flytta parlament. Ja, jag väljer bättre bemanning på äldreboendet framför att ösa svenska skattepengar över tjeckiska oligarker. Jag tycker att det är en bra vänsterpolitik. 87 (L) replik: Jag välkomnar , . Jag lyckönskar dem i arbetet med att försöka minska möjligheterna för att utvecklas och ta fortsatta steg. Den klimatomställning som vi nu håller på med inom Europeiska unionen innebär ganska tuffa åtgärder på många håll. Vi hörde tidigare att det inte finns några oljefält i inland. Detta kan vi vara överens om, men det finns 18 ganska utsatta kolgruveregioner runt om i . Om vi ska se till att de kan ställas om och bli en del av en grön europeisk framtid krävs resurser, både till sammanhållning och till investeringar i vad dessa människor ska göra i stället. De är också arbetare, . Det märks tyvärr tydligt, fru talman, att inte vill delta i Europeiska unionen. Man vill isolera sig, men detta har aldrig gått bra i världen tidigare. 88 (V) replik: jag satt i gjorde jag i budgetkontrollutskottet. Det var intressant, och det var skrämmande. Det är faktiskt så att under alla år jag var där beviljades inte centrala EU-organ ansvarsfrihet därför att de inte hade koll på pengarna. De kunde inte svara på vart pengarna gått. Och så har det varit år . Om det händer i frimärksklubben i att ansvarsfrihet inte beviljas får kassören gå, men i EU kan det bara fortsätta. Jag tror på en stark välfärd. Jag tror på att ha ordning och reda i finanserna. Jag tror på att veta vad man gör med skattebetalarnas pengar. EU har inte den kollen. Jag är inte beredd att hälla svenska skattemiljarder i ett svart hål där vi faktiskt inte alltid vet vad pengarna går till. Jag tycker att Liberalerna bör vara lite mer rädda om statsfinanserna och skattebetalarnas pengar. 89 (KD): Nästan har passerat sedan EU-valet. Vi kristdemokrater sökte väljarnas mandat för att arbeta för ett EU som har rätt fokus, ett EU som fokuserar på att lösa gemensamma problem men som också accepterar att länderna i unionen är olika varandra. Vi kallade det för lagom: mer av det som EU verkligen ska göra, mindre av det som medlemsstaterna gör bäst själva, inte för mycket EU, inte för lite EU, utan lagom. När talade inför , före EU-valet, mötte han samma budskap från EU-kommissionär . Dombrovskis uttryckte det på följande sätt: Det finns ett svenskt koncept som jag tycker borde vara centralt för EU:s framtid. För många svenskar är lagom en livsstil och ett tankesätt. Det är en svensk filosofi kring måttfullhet och balans – om att undvika både överflöd och extremer. Ett EU som är lagom måste också inse att när britterna lämnar EU blir unionen mindre. Då måste också kostymen krympa, annars kommer kostymen att sitta väldigt dåligt. I värsta fall riskerar EU att tappa byxorna helt. Den svenska EU-avgiften är nu uppe i 42 miljarder. Den har ökat kraftigt , och starka krafter vill att den ska öka ytterligare. Det sker som vårdköerna växer och många svenska kommuner brottas med skenande underskott i välfärden. Därför är jag glad över att och jag har hittat en samsyn kring principerna för den svenska EU-avgiften. Vårt besked är att den svenska EU-avgiften inte ska öka snabbare än bni och att EU därmed måste prioritera och omfördela i stället för att ständigt expandera. Migrationsfrågan kommer fortsatt att dominera svensk politik och europeisk debatt , och detta på goda grunder eftersom vi befinner oss i ett nytt läge som kräver både självrannsakan och nya lösningar. I stort sett varje gång som vi debatterar migrationsfrågan hänvisar statsministern till lösningar på EU-nivån. Visst är det sant att EU spelar en viktig roll. Men ett gemensamt ansvar för migrationsfrågorna innebär också en harmonisering av lagstiftning. Och här har inte gjort sin egen hemläxa. Det är just därför som ingångsvärden i den parlamentariska migrationskommittén är att nu måste närma sig våra nordiska grannländers nivå när det gäller mottagande, för i består dödläget. Kommissionens stora asylpaket är fortfarande strandat i ministerrådet. Låsningarna är många och hårda, och inte minst fortsätter att blockera viktiga processer. Men EU kan inte låta sig förlamas.