prot · H60965 · 2019-03-14 00:00:00 — Jag menar att det är smart att se på helheten och hur en skattereform ska utformas, och här ingår att vi ska minska de ekonomiska klyftorna. Därutöver har vi en skatteväxling på 15 miljarder framför oss där vi ska höja skatten på utsläpp och sänka skatten på arbete och företagande. Exakt hur detta faller ut ska vi resonera om. Jag kan dock konstatera att har varit med och höjt skatten för en hel del löntagare bara för att de är med i en fackförening. Det är fel väg att gå. Indraget medborgarskap för IS-återvändare 46 i (SD): När rapporterna om terrorsekten övergrepp mot mänskligheten började trilla in och vi nåddes av bilder på korsfästa barn, levande människor i burar som eldades upp och kvinnor som såldes på slavmarknader vände sig nästan alla svenskar oavsett religionstillhörighet bort i avsky. Ett antal hundra svenska medborgare tilltalades dock av det de såg och åkte ned för att understödja IS i dessa övergrepp mot mänskligheten och folkmord. vill ett antal hundra av dessa komma tillbaka eftersom det har visat sig att kalifatet de drömde om inte var livsdugligt. Vi hade kunnat stoppa en del av dessa om vi redan under förra mandatperioden hade fattat beslut om att dra in medborgarskapet för dem som har dubbla medborgarskap. föreslog detta vid ett antal tillfällen, men statsministern och den dåvarande regeringen var inte beredda att stödja i detta. kommer dessa människor hem, och många av dem kommer inte att få något straff alls. De kommer tillbaka till vårt samhälle som fullvärdiga medborgare med full tillgång till svensk välfärd. Med facit i hand, är statsministern beredd att medge att det var ett misstag att inte stödja förslag om att göra det möjligt att dra in medborgarskapet för IS-terrorister med dubbla medborgarskap? 47 Statsminister (S): började inlägget precis som vi alla känner när det gäller dessa och andra fruktansvärda och fullständigt ofattbara övergrepp. Att människor åker dit och deltar i detta är i sig ofattbart, men det viktigaste nu när vi fått ta del av dessa ofattbara grymheter är att dessa människor ställs till svars på något sätt. Ett förslag som har tagit upp tillsammans med andra länder är en tribunal. Vi menar att detta är en exceptionell händelse av en exceptionellt grym terroristsekt. Detta har rönt ett visst intresse, och ska vi arbeta vidare så att dessa människor fälls för de brott som är begångna. Jag tycker därför inte att man ska utgå från att de kommer att gå fria, utan de ska fällas. På initiativ av har bevisföringen redan påbörjats, och sker bevisinsamling för att kunna ställa dessa människor till svars. Skulle en person i ha varit med och begått brott har svensk domstol ganska långtgående möjlighet att fälla också för brott begångna i andra länder, och ska vi se till att göra det. Fokus ska vara att få dem fällda, och det kan ske på plats eller i regionen. Det kan också ske på andra sätt, och man kan dömas här i . Och man kan direkt ifrågasätta om de föräldrar som har dragit in sina barn i detta elände över huvud taget är lämpliga som föräldrar. 48 i (SD): Jag delar till fullo statsministerns intention att lagföra och straffa alla som har deltagit i brott. Idén om en tribunal är värd att titta närmare på, och jag stöder regeringens ambition i detta avseende. Det är dock ett faktum att ett antal hundra personer redan har kommit tillbaka hit, och de utgör ett hot mot svenska medborgares säkerhet. Vi såg vad som hände på för att vi inte höll koll på IS sympatisörer. För att undvika detta , är statsministern beredd att titta på möjligheten att dra in medborgarskapet för personer med dubbla medborgarskap som ägnar sig åt sådan verksamhet som IS-terroristerna har gjort? Det kommer nästan säkert att uppstå liknande situationer . Finns det något scenario där statsministern är beredd att dra in medborgarskapet för människor som åker och stöttar organisationer som förklarar krig mot ? 49 Statsminister (S): Det där är en av de frågeställningar som bevisligen har kommit upp. Det är dock så att när man gör detta är det, precis som säger, bara för dem som har dubbla medborgarskap. Det innebär att det inte löser problemet. Det löser definitivt inte problemet här och , utan det kommer att ta innan den lagstiftningen är på plats. Här och menar jag att prioriteringen är att få dem dömda som har gjort detta. Oavsett var man döms ska man dömas. Vi har under förra mandatperioden tillfört och fortsätter nu att tillföra, bland annat genom två breda överenskommelser, mer resurser till Säkerhetspolisen, polisen och andra myndigheter. Vi har successivt stärkt lagstiftningen för att fler ska kunna dömas. kommer snart lagen som gör även samröre med terroristorganisationer kriminellt. Successivt skärper vi straffen. ser vi också att domarna börjar komma. En kom för bara . Så ska vi fortsätta. LO:s kampanj inför valet till 50 (C): har vid upprepade tillfällen uttryckt sin besvikelse över brexit. Han har talat om att det är en skilsmässa som han djupt beklagar. har , också vid upprepade tillfällen, markerat mot populism och talat om spridningen av falska nyheter som något som skakar demokratin i dess grundvalar. Båda dessa saker är givetvis utmärkta, men det klingar falskt i ljuset av den märkliga kampanj som LO och ledande socialdemokrater startat inför Europaparlamentsvalet. Statsministerns bild av populism och faran med brexit verkar inte alls delas av vare sig LO eller Socialdemokraternas andranamn på valsedeln i valet . De har nämligen rakt av plankat brexitkampanjens slogan och gjort den till sin egen: ”Ta tillbaka kontrollen!” I en valfilm målas en mörk bild upp av att makten över vardagen har försvunnit till . Det påstås också att kommer att utnyttja alla möjligheter att pressa tillbaka svenska arbetares löner och arbetsvillkor – helt utan belägg. Detta är ren och skär vänsterpopulism, paketerad med ett budskap som användes för att försätta i den mycket svåra situation som man befinner sig i just . Min fråga till statsministern är därför: Står bakom det budskap från brexitkampanjen som LO och ledande socialdemokrater sprider, och anser att vill utnyttja alla möjligheter att pressa tillbaka svenska arbetares löner och arbetsvillkor? 51 Statsminister (S): Vad LO driver för kampanj vad gäller brexit står för LO. Jag har ingenting med det att göra över huvud taget. Vi i det socialdemokratiska partiet vill driva en där vi fokuserar på de absolut viktigaste frågorna som EU ska syssla med. Det är säkerhetsfrågor, men det är också arbetsmarknadsfrågor. Där har vi en balansgång att gå, enligt min uppfattning. Vi har en gemensam arbetsmarknad, och det ska vi vara glada för. Det ger oss styrka. Men reglerna på den arbetsmarknaden måste kännetecknas av rättvisa och ha sjysta villkor för löntagare – även när man åker från ett land till ett annat för att arbeta. Vi drev frågan om utstationeringsdirektiv. Det utstationeringsdirektiv som fanns gav möjlighet för svenska domstolar att döma så att vi fick en regel som sa att svenska fackföreningar inte kunde ta strid för sina kollektivavtal. När vi ville ändra det var det inte så stor uppställning på den andra kanten, om jag får lov att säga så, utan då hette det att det inte skulle gå och att vi inte skulle klara av det. Vi skulle inte driva den frågan. gjorde vi det ändå – och fick stöd för att ändra utstationeringsdirektivet. Min fråga till är om hon anser att det är ett bra sätt att stå upp för sjysta löner och sjysta villkor – jag menar att det är det, och det var därför vi drev det – och om stöder den linjen. Gör man inte det, ja, då gör man sig skyldig till att stå för en arbetsmarknad som gör det fritt för kapital att röra sig men som innebär att löntagare ställs mot löntagare. Om vi är överens om de tagen ska jag uttala mig om syn på arbetsmarknaden. 52 (C): Jag står bakom fri rörlighet. Jag står bakom att den svenska modellen ska vara just svensk. Därför är emot till exempel den sociala pelaren, som flyttar makt från den svenska modellen till EU och . Jag vill tacka statsministern för svaret, men är det ju faktiskt så att LO:s kampanjfilm lyfter fram andranamnet på Socialdemokraternas egen lista. Det är alltså ett av statsministerns egna toppnamn i den kommande valrörelsen som går till val på detta sätt. Det är dessutom så att LO:s huvudbudskap ”Ta tillbaka kontrollen!” är en direkt kopia av brexitkampanjens ”Take back control”. De strömningar som i har lett fram till ett beslut som statsministern själv beklagar använder nu hans eget parti och hans egna toppnamn för att kampanja i . För detta har naturligtvis partiledaren för Socialdemokraterna ett ansvar, men så också statsministern. kan inte statsministern se några som helst problem med att föra fram två helt diametrala åsikter, så jag frågar igen: Står statsministern bakom detta budskap? 53 Statsminister (S): Socialdemokraterna har en kampanj som går ut på att vi vill se till att EU fokuserar på det som är viktigast att EU fokuserar på, och det är i grunden ett positivt budskap. Vi tror på EU, vi står upp för EU och vi vill att EU ska utvecklas. Däremot är vi inte för att flytta fler beslut till EU. Därför tycker vi att det är fel att säga att den sociala pelaren flyttar makt från till EU. Den gör inte det. Men bara den reaktionen och den synen på den sociala pelaren som ger uttryck för gör mig bekymrad. Ska vi ha en marknad som är gemensam för kapital och företag och andra men där löntagares rättigheter kommer att hotas när löntagare ställs mot löntagare, då får vi ett problem. Ett sätt att se till att makten ligger där den ska ligga är att svenska fackföreningar nu kan ta strid för sina kollektivavtal, löner och villkor. Det är bra. Det är en sådan väg vi ska gå med EU. 54 NOOSHI DADGOSTAR (V): riktade LO mycket skarp kritik mot regeringens sjukförsäkringspolitik. Anledningen är att avslagen på ansökningar om sjukpenning har nästan sexfaldigats . Det är en mycket dramatisk ökning. Det är svårt att beviljas sjukersättning i . Vi har hårdaste regler för det. Det är många som drabbas av detta. SVT rapporterade till exempel om 26-årige , som är funktionsnedsatt. Han bor på ett omsorgsboende med dygnet-runt-personal som hjälper honom. Han behöver en coach för att kunna vara på arbetsmarknaden. Tack vare det har han haft ett jobb och fått aktivitetsersättning för det. har dragit in den, vilket innebär att är hänvisad till kommunens socialkontor. Samma sak gäller från , som har kämpat mot och fått rätt. Han har fått en dom på att han ska ha sjukpenning, men betalar ändå inte ut sjukpenning till . Vad vill statsministern göra åt detta? 55 Statsminister (S): Jag tackar för att frågan väcks, för detta är en viktig del av svensk välfärd. En sjukförsäkring ska fungera genom att ge ekonomisk trygghet till den som behöver det när hen inte kan arbeta men också stimulera en återgång till arbete så snabbt som möjligt – på ett värdigt sätt. Av det skälet pågår just , när vi har sett ett antal domar och beslut från myndigheten, en utredning för att se vilken översyn och vilka eventuella förändringar som behöver göras av regelverket så att sjukförsäkringen ska tjäna på det sätt som vi vill att den ska tjäna på. Vi vill ha låga sjuktal, men vi vill naturligtvis också ha mänsklighet och värdighet i behandlingen av människor. Begreppet ”normalt förekommande arbete” ska ses över. Vad är det egentligen, och är det andra begrepp som behöver förändras så att vi kan ha en bra ersättning när folk behöver den utan att vi får en dramatisk ökning av kostnaderna? Vi vill inte att folk ska vara sjuka. 56 NOOSHI DADGOSTAR (V): Tack för svaret, statsministern! Det är ju också så att regeringen har beordrat att göra restriktiva bedömningar för att uppnå ett visst antal dagar som man inte får överskrida när det gäller sjukdagar. Kan statsministern lova att man tar bort ordern till att hålla nere ? Det är ju det som gör att det blir så många avslag. 57 Statsminister (S): Jag vet inte vad det är för beordring talar om. En regering får inte lägga sig i myndighetsbeslut. De enskilda besluten om vem som får och inte får ersättning fattas av myndigheten. Det är enligt lag förbjudet för en regering att lägga sig i detta. Den översyn som görs syftar, som jag sa, till att se om regelverket behöver förändras. Vi vill fortfarande ha låga sjuktal; ingen mår bra av att gå sjuk . Men det ska naturligtvis vara värdigt, och ersättningen ska vara bra när man behöver den. Avdragsrätten för gåvor till ideella organisationer 58 (KD): införde alliansregeringen avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer. Det var vi kristdemokrater som drev fram reformen, och den kom att bli en stor succé. Till en blygsam kostnad för statskassan kunde organisationer som Röda Korset, och Erikshjälpen hjälpa fler människor i utsatta situationer, både här i och utomlands. Så många som var tionde svensk utnyttjade avdraget. Plan och har berättat att man fick hela mer att satsa på livsförändrande insatser för våra medmänniskor. Fler barn i tredje världen fick chansen att gå i skolan. Fler hemlösa kunde få en varm säng att sova i, ett mål mat och en stunds umgänge. var det näst sista landet i att införa avdragsrätt för gåvor. Socialdemokraterna har nämligen alltid varit emot det. Det var därför tragiskt men tyvärr inte ett dugg oväntat att ni så fort ni fick chansen under förra mandatperioden såg till att blev det första landet i att avskaffa avdragsrätten. Tack vare och budgetreservation kommer skatteavdraget för gåvor nu att återinföras. Avdraget kommer att göra det möjligt för tusentals barn att gå i skolan och för forskning att frodas. Färre kommer att behöva somna hungriga och ensamma. Inte så illa för en servettskiss! Detta är bra, men det går inte att lita på Socialdemokraterna i denna fråga. De organisationer som kämpar för att göra världen lite bättre behöver tydliga besked och långsiktiga spelregler. Så till min konkreta fråga: Kan statsministern, här och , ge ett löfte om att gåvoavdraget blir kvar den här gången? 59 Statsminister (S): Återigen – varje gång en budget ska göras får man ta ställning till vilka skatter som ska vara med, vilka som eventuellt ska höjas och vilka som ska sänkas. Man står inte på en frågestund och svarar på exakt hur skatterna ska utformas. Men jag kan säga så här: Som princip kan man fundera på vad det är för logik i att först sänka skatterna så mycket som det någonsin går, så att vi får mindre möjligheter att hjälpa till med att bygga upp skolorna, sjukvården och äldreomsorgen på ett bättre sätt, och sedan införa ett skatteavdrag för att människor ska betala ur plånboken. Skulle det vara en framgång? Jag tycker inte det. Vi ska ha en välfärd i och betala skatter så att vi klarar den och kan utveckla den. Detta ska inte stå och falla med huruvida människor vill öppna plånboken i enskilda fall. Det gör människor ändå, tack och lov. Den ökning som vi har sett , även före avdragets tillkomst, är bra – folk vill hjälpa till. Men grunden för vårt välfärdssamhälle ska naturligtvis betalas via de skatter och andra inkomster som staten, kommunerna och landstingen får. Sedan ska de fördelas så att vi vet att vi har en tillräcklig vård. Detta gäller här hemma men också ute i världen. är ju ett av de länder som ger mest i bistånd och till biståndsutveckling. Jag tycker att detta är ett bättre sätt. Det är stabilare, och det är det som är solidaritet. Det är så vi ska fortsätta. 60 (KD): Här går en tydlig skiljelinje mellan och Socialdemokraterna. Vi menar att solidaritet och medmänsklighet inte kan vara fint, rätt och riktigt bara om det sker via skattsedeln. Det måste också vara bra, och uppmuntras från samhällets sida, att det även sker mellan människor. Jag undrar om statsministern menar att den grundläggande välfärden i är hotad på grund av ett gåvoavdrag. Kan man inte göra både och, ha en grundläggande välfärd från staten och ett gåvoavdrag? Ingen socialdemokratisk regering i EU förutom den svenska har minskat eller tagit bort avdragsgilla gåvor. I höjde man nu beloppet till närmare 20 000. I är maxbeloppet 40 000. Av 28 EU-medlemsländer är det bara och som inte har denna möjlighet fullt ut. Är det rimligt att införa ett gåvoavdrag och sedan ta bort det ? 61 Statsminister (S): Det är inte så att välfärdssamhället står och faller med detta. Den huvudsakliga principen är att ett solidariskt välfärdssamhälle ska byggas med skatter och de inkomster som staten och kommunerna får. Pengar skänks ändå. Jag skänker pengar . Det gör jag med glädje och stolthet, för jag inser att det är bra för alla de organisationer som gör ett så fint arbete runt om i och världen. Men jag sitter inte och tänker att jag nog tycker att ska vara med och betala. Jag gör det själv. Jag tycker att det är rätt. Det är inte så att gåvorna försvinner om man inte har ett avdrag. Hur avdraget ska se ut framöver blir en framtida diskussion, men min princip är att vi ska bygga ett solidariskt välfärdssamhälle inte på enskilda personers bidragsvilja utan på solidaritet i samhället. 62 (L): Det europeiska samarbetet har skapat fred på vår kontinent, stabila demokratier och den högsta levnadsstandard som människor över huvud taget har upplevt. Men det europeiska samarbetet står inför ett mycket stort vägval . Vägvalet kan bero på erfarenheterna under ett antal kriser , där EU-samarbetet inte riktigt har lyckats lösa problemen: finanskrisen, terroristhotet och migrationskrisen. Det finns nu två synsätt i . Det ena är att vi behöver samarbeta mer inom EU och att EU behöver mer muskler för att lösa denna typ av kriser . Det andra synsättet är att vi ska rulla tillbaka och samarbeta mindre. Denna diskussion förs i hela just . De stora länderna – och – och ett antal länder till driver på för att fördjupa samarbetet, och det förs en mycket intressant debatt om hur det ska gå till. Det är ett fåtal länder som sätter sig på bakhasorna: och , men tyvärr också . är inte med på denna fördjupningsdiskussion. Risken är att man hamnar mer och mer utanför om man inte deltar när andra länder samarbetar mer. Jag vet, , att vi står på samma sida. Vi hade väl gemensamma presskonferenser i samband med EMU-omröstningen. Jag vet innerst inne att det bor en Europavän i hjärta. Men varför, , bromsar denna diskussion? Varför ställer vi oss på samma sida som de som inte vill fördjupa EU-samarbetet? 63 Statsminister (S): Detta med att samarbeta mer behöver nog förtydligas lite. Vi är med i diskussionen om hur vi stärker samarbetet för att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet, hur vi stärker vårt försvar och hur vi får till stånd mer forskning, innovation och klimatomställning. Detta har vi uttalat. Vi vill att EU ska göra mer och att vi ska göra mer tillsammans. Sedan är frågan ibland hur mycket EU-institutionerna och respektive medlemsstat ska bestämma. Det är en annan diskussion. Vi är inte lika övertygade om att man per automatik ska överföra beslutsrätt till EU. Man kan göra det i vissa frågor, och det har också skett. Det står i fördraget, så vi vet vilka beslut det gäller. Det är ingen tvekan om att vi vill ha det här samarbetet. Vi ser EU som en enorm möjlighet för . Alla som har varit emot EU och en del som för inte så länge sedan till och med tyckte att vi skulle gå ur EU måste nu begripa att detta samarbete faktiskt är A och O för välstånd och framtid. EU gör dock inte allting rätt. Vi måste också få säga att man inte per automatik måste ha nya EU-byråer om man vill stärka säkerheten i EU. Jag välkomnar alltså denna diskussion, och vi deltar i den. Jag välkomnar Macrons diskussion även om jag inte alltid delar hans uppfattning att det när vi stärker samarbetet för ökad säkerhet måste innebära att vi ska ha en europeisk byrå för att klara det. Just den delen, hur det ska gå till, återstår att se. Men att EU ska samarbeta mer för vår säkerhet och vår framgång, för innovation och export och naturligtvis för att klara klimatet är vi helt införstådda med. Det innebär dock inte per automatik att mer beslutsmakt ska flyttas till . 64 (L): Statsministern förhåller sig som något slags neutral kommentator. Han välkomnar diskussioner, säger han. Men säg något i diskussionen själv! har en åsikt i detta. Statsministern säger att vi inte med automatik ska flytta över makt till . Nej, det är väl ingen som har påstått att det skulle ske med automatik. Ska vi kunna lösa klimatproblemen krävs mer beslutskraft i . Ska vi kunna bekämpa terrorismen behövs mer beslutskraft i . säger nu nej till att delta i finanspakten, finansregelverket som är en erfarenhet av finanskrisen. säger nej till att delta i bankunionen för att stabilisera bankväsendet i . ställer sig utanför eurosamarbetet. har sagt nej till åklagarsamarbetet för att bekämpa korruption och terrorism. säger nej till en gemensam koldioxidskatt i , och säger nej till det försvarssamarbete som president föreslår. Vi kan säga att vi välkomnar diskussioner. Men vi säger ju nej i diskussionerna! säger nej, nej, nej. Vi deltar i diskussioner och säger nej. Problemet är bara att de här samarbetena nu kommer att byggas upp och bli verklighet. Jag och Liberalerna vill att ska vara med på planen och spela i matchen, inte flytta sig längre och längre upp på läktaren och käka varmkorv. 65 Statsminister (S): Jag gillar varmkorv … ((L): Jag visste ju det.) … men det äter vi inte i det här sammanhanget, . Det är en felaktig bild. leder faktiskt klimatdiskussionen i EU. Vi är precis i framkant. Det är vi som pratar om vad vi behöver göra inom ramen för samarbetet för att hela världen ska klara det mål som är uppsatt. Vi är med i ledningen i den diskussionen. Vi deltar fullt ut i diskussionen om försvarssamarbete. Vi är däremot väldigt vaksamma på att försvarssamarbetet och det försvarsindustriella samarbetet inte får innebära att försvarsindustrier bara finns i , och några andra stora länder, utan det ska finnas i också. Därför är vi naturligtvis varsamma i den diskussionen. Vad gäller bankunionen pågår en utredning. Vi vet inte hur den slutar. Gå gärna på offensiven, , men vi får hålla oss lite mer till fakta. Ett hållbart resande i 66 (S): Klimatkrisen är kanske mänsklighetens svåraste utmaning. Det kommer att krävas stora ansträngningar från alla delar av samhället. Något som är oerhört avgörande är att investera i ett hållbart resande. Vi behöver få över mer persontrafik och godstrafik på tåg. Som Uppsalabo ser jag tydligt att järnvägen är något av en livsnerv för . Det handlar om kommunikationen till , övriga och ut i . Jag är därför oerhört glad över beskedet förra mandatperioden om fyrspår och bättre förbindelse mellan och . Men klimatfrågan är global. Vi behöver också se över möjligheterna till hållbara resor i ett större perspektiv. Jag vill fråga: Hur ser statsministern på möjligheten till ett hållbart resande i ? 67 Statsminister (S): Detta är en av de viktigare frågorna. Hur ser vi till att nå de klimatmål som vi har bestämt oss för? Det måste vi ju göra. Där är personresor och godstransporter avgörande. Vi måste flytta över så mycket vi kan från väg till järnväg, men vägarna kommer att finans kvar, och vi behöver ha lastbilstransporter . Då måste det vara betydligt renare bilar. Vi gör nu en enorm satsning och investering i järnväg. Vi gör det både i form av nyinvesteringar och i form av underhåll. Så ska vi fortsätta, för det är detta som ger oss möjlighet. De tre nya stambanor för höghastighet som vi har talat om kommer att knyta ihop med övriga och ge oss ännu bättre möjligheter. Därför vill vi också se över möjligheten att förenkla biljettsystemet, så att det blir enklare att ta tåget ned till kontinenten om det passar. Det finns alltså en hel del att göra här. Det arbetet är igång, och det tänker vi fortsätta med. Vi ska leva upp till klimatmålen. Hållbarhetskrav vid offentlig upphandling i byggsektorn 68 (MP): Frågan om klimatsmart, hållbar konsumtion engagerar. träffade jag elever på Rosendalsgymnasiet i . De tyckte att vi vuxna måste ta ett större klimatansvar .