prot · H60953 · 2019-02-14 00:00:00 — Som det mest EU-vänliga partiet vill Liberalerna se en gemensam europeisk koldioxidskatt och en gemensam flygskatt, som måste sättas i relation till ett förbättrat utsläppshandelssystem. Vi välkomnar arbetet på EU-nivå med en plaststrategi, inklusive förbud av vissa engångsartiklar av icke återvinningsbar plast. Vi vill också se en plastavgift på icke återvunnen plast i EU-länderna. Det skulle driva på länderna i rätt riktning. EU måste också fortsätta arbetet med att fasa ut farliga kemikalier och bekämpningsmedel liksom med andra åtgärder för miljö och natur inom hela EU. Vi välkomnar januariavtalets punkt om att ska driva på för en klimatlag på EU-nivå och att regler för statsstöd och övriga stödsystem ska reformeras för att inte motverka mål. Det är ingen nyhet att Liberalerna har varit mycket kritiska mot regeringens insatser under rubriken . Även har hållit med om den kritiken. Att plottra bort skattemedel i många små insatser som i vissa fall bara låser in konsumenterna och industrin kan i själva verket hindra verklig miljöfrämjande utveckling. Det behövs ett större helhetstänk när det gäller ekonomiska styrmedel, och vi tror att marknadsdriven märkning och certifiering av varor som förenklar för människor att göra klimatsmarta val är ett vettigt steg. Människor vill göra rätt om de bara vet hur. Avslutningsvis kan jag säga att jag tillhör generationen som växte upp i tron att allt blir bättre med el och att el är en aldrig sinande källa. Det är dessutom en källa som till stor del har byggt sitt välstånd av. Men vet vi att världens elproduktion måste ställas om och att omställningen till ett klimatsmart samhälle bygger på att använda mer fossilfri el. behöver klimatsmart, utsläppsfri och trygg elförsörjning till konkurrenskraftiga priser. Vi har en elproduktion med lägre utsläpp, tack vare vattenkraft, kärnkraft och förnybar el, medan till exempel många andra EU-länder är beroende av kol och gas. För oss liberaler är det centrala att elproduktionen är fossilfri och att utbyggnaden ska drivas av marknaden och byggas när den behövs och där den behövs. Samhällsekonomiskt är det betydligt billigare att bestraffa det som ska bort snarare än att subventionera det som ska in. Förnybar elproduktion ska välkomnas, men den ska vara ett medel för att uppnå billig och miljövänlig elproduktion och inte ett mål i sig själv. Liberaler har länge förespråkat kärnkraft som en pålitlig, ren källa till energi. Kärnkraften behövs också för klimatets skull, vilket även FN:s klimatpanel nu lyfter fram. Det var också därför Liberalerna inte kunde stå bakom energiöverenskommelsen. Vi anser att vi behöver behålla kärnkraften och välkomna att den utvecklas. Vi vill riva upp beslutet om förnybart elsystem för att ersätta det med ett mål om fossilfri elproduktion. Det är ju egentligen det som är det viktiga. Den som tror något annat kan komma hem till mig och titta ut över . Där kan man också se ut över . De har trots enorma satsningar på förnybar energi blivit alltmer beroende av kol och gas när kärnkraften har lagts ned. Detta, mina vänner, är allt annat än klimatsmart. 161 (S): Vårt hus brinner, precis som sa i . Det har hon helt rätt i. Vårt riksdagshus brinner, och vi borde agera som att det faktiskt gör det. I atmosfären, ovanför oss, ansamlas alltmer växthusgaser. Om vi inte agerar kan förändringarna i klimatet bli katastrofala och faktiskt också oåterkalleliga. Vi gör för lite, och vi gör det alldeles för sakta. Trots rekordbudgetar kring klimatet och trots ett väldigt bra januariavtal då det gäller klimatet behöver vi här inne göra betydligt mer. unga förväntar sig mer av oss. förväntar sig betydligt mer av oss. Alla ni här inne som har barn – det är era ungar som kommer att få lida för att vi slösar och för att vi inte tar ansvar. På många sätt behandlar vi miljön och klimatet som ett kreditkort. Vi lever på lånade tillgångar, och det är våra barn som får betala både räkningen och räntan när klimatets kreditkortsskuld kommer. Våra unga måste kunna förvänta sig mer av oss som är förtroendevalda. Klimatfrågan är för viktig för partiegoism eller bråk om enskilda frågor. Det handlar nu om vår överlevnad. Vi vet redan allt vi behöver veta för att motivera besluten om omställningen. Diskussionen bör vara över. Debatten bör också vara över. Det finns inget annat att diskutera än hur vi nu gör omställningen. Det handlar inte om när eller om; det är redan avklarat. Klimatfrågan löser vi om vi alla tar ansvar. Det kommer att krävas nära samarbete mellan politik, forskning, näringsliv och även det civila samhället. Vad kan nästa steg vara? Ja, klimatlagen och januariavtalet är två viktiga steg på vägen. Låt oss genomföra dem! Men vad kommer därefter? Ja, det kommer att krävas mycket mer av oss i det kommande arbetet. Klimatbudgeten är runt 10 miljarder. Det är inte ens av statsbudgeten. till den omfattande omställning som vi behöver göra är det inte seriöst av oss här inne att inte prioritera klimatarbetet mer. Vi måste tänka nytt, och vi måste tänka stort. I driver nu folket och politikerna fram ett gigantiskt program som heter The . Det kan kännas konstigt. I den här talarstolen används ofta som ett negativt exempel, och det kan göras i och med Trump och republikanerna. Men just nu är det faktiskt av befolkning som står bakom The . Det är demokraterna och deras sympatisörer, men även en majoritet av republikanernas sympatisörer står bakom detta. Man inser allvaret, och man känner att man behöver göra något genomgripande i samhället. The är ett omfattande omställningsprogram som vågar sätta målet just så högt som faktiskt krävs. Jag skulle säga att vi självklart också behöver en svensk . Låt oss partier tillsammans ta fram en sådan . Låt oss inte käbbla om små sakfrågor eller om en procentsats hit eller dit, utan låt oss ta tag i detta på riktigt – tillsammans. Kanske behöver vi ett omställningsdepartement. Kanske är de omställningar som vi ska göra så stora och så genomgripande i samhället att det inte räcker att några ansvariga i något utskott får jobba lite grann med klimatfrågan. Kanske måste vi alla jobba med frågan. Kanske måste vi ha ett klimatutskott i som kan jobba särskilt med detta. Då har vi plötsligt fler förtroendevalda i som jobbar med denna fråga. Detta är genomgripande förändringar som avgör mänsklighetens överlevnad. Vi måste ta det på allvar. Kanske behöver vi skapa ett omställningsforum tillsammans med näringslivet och forskningen så att vi kan jobba väldigt nära varandra kring dessa frågor för att nå resultatet på så som möjligt. Och varför kan inte , som redan är en förebild i världen när det gäller klimatfrågorna, till exempel ta initiativ till en med länder som redan nu ligger före och som vill ta initiativ för att ligga före i omställningen? Varför kan vi inte hjälpa till i klimatarbetet världen över på det sättet? Det är även dags att vi här i själva tar vårt ansvar. Det handlar om att vi som ledamöter tar ansvar, inte genom politiska förslag utan genom hur vi själva agerar och verkar i vårt arbete. Vi kan inte kräva att människor ska minska sitt flygande och åka mer tåg om vi inte själva gör det. Vi måste leva som vi lär. Det är synnerligen viktigt att vi som folkvalda lever som vi lär. Det är klart att det kan bli jobbigt att ställa om. Vi ska inte luras. Denna omställning kommer att vara mycket jobbig. Men även om det är jobbigt är det vårt ansvar att lösa det. Tar det att ta tåget hit är det vårt ansvar att till exempel bygga snabbtåg. Krävs det flyg för riksdagsarbetet är det vårt ansvar att ändra arbetsformerna för riksdagsarbetet, så att vi till exempel jobbar här och hemma i valkretsen, så att vi slipper flyga hit. Faktum är att vårt hus brinner, och vi kan göra något åt det. Vi ska göra något åt det. Den israeliska författaren och fredsaktivisten beskriver handling – att göra någonting. Han tar ett exempel: att ett hus brinner. Det är ganska talande i detta fall, för vårt hus brinner. Om ett hus brinner menar att en människa kan agera på tre sätt. Det första alternativet är att människan springer i panik från huset och inte bryr sig om de människor som inte kan gå själva. Det andra alternativet är att människan skriver en väldigt irriterad och arg insändare till beslutsfattare för att ställa dem mot väggen. Det tredje alternativet är att människan hämtar en hink med vatten och häller vattnet på elden. Finns det ingen hink med vatten finns det kanske ett glas med vatten. Och finns det inget glas med vatten finns det kanske en tesked. Alla har vi en tesked. Och om vi alla bidrar med bara en tesked vatten kommer vi faktiskt att kunna släcka elden. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 162 (M) replik: Tack, , för anförandet! Jag uppskattar mycket det genuina engagemanget. kan vi se att de svenska utsläppen har ökat . Med tanke på att klimathotet är på riktigt och att åtgärder måste vidtas här och är det ändå allvarligt. Tillsammans med tunga instanser, som och , har vi från sida riktat en hel del kritik mot den politik som den rödgröna regeringen har fört, eftersom den helt enkelt inte har levererat resultat. Vi kan se att till exempel har dömt ut sju av åtta av regeringens åtgärder som ineffektiva. Vår uppfattning är att klimatet inte har råd eller tid med den typen av symbolpolitik. Då har jag frågor till . Jag tvivlar inte på regeringens goda ambitioner, men finns det någon självkritik på detta område? Ser med allvar på de bristande resultaten, på att utvecklingen går åt fel håll och på att många av expertinstituten trots allt dömer ut flera av åtgärderna? Kommer vi att se ett nytt tänk framöver med den nya regeringen? Kommer man att prioritera klimatnytta framför symbolpolitik och i vissa fall antal kronor som enda måttstock? Och vad säger om förslaget från sida om att ta fram beräkningskonventioner för klimatnytta och om att regeringen framöver ska presentera den beräknade klimatnyttan när man lägger fram olika förslag på klimatområdet? 163 (S) replik: Tack, , för frågan! Den är otroligt viktig, och jag är tacksam för att vi kan diskutera den ännu mer. Det är faktiskt den viktigaste fråga vi har ett diskutera i denna kammare, så jag är glad att vi kan ägna tid åt den. Jag delar syn på att det är en allvarlig utveckling. Den utveckling som har skett den senaste mandatperioden och mandatperioderna har varit allvarlig . Vi har en utveckling av planeten som är väldigt allvarlig. IPCC säger att vi nu har ungefär på oss innan det blir allvarliga konsekvenser och vi får över en och en halv graders ökning av medeltemperaturen. Självfallet tycker jag att detta är allvarligt. Jag tycker inte att det behövs mindre av regeringens tidigare politik. Självfallet kan man se till att vissa förslag blir skarpare. Vi har sett en del av den kritik som har funnits, och den kan man absolut ta till sig av. Detta tycker jag är jättebra. Men framför allt behövs det mer. Det är för lite klimatpolitik, det är för lite miljöpolitik och det är för lite politik för att bevara den biologiska mångfalden. Jag tycker att det är bra om kommer med förslag; jag välkomnar detta. Jag välkomnar också diskussioner med om vilka förslag vi kan ta fram tillsammans. Återigen: Det finns inte för många förslag om hur vi ska rädda klimatet, utan det finns för få. Hör gärna av er med fler förslag! Vi sitter gärna och diskuterar med er så länge ni inte tar med er . 164 (M) replik: Tack, , för det seriösa svaret! Jag välkomnar det jag tolkar som en del självkritik mellan raderna och att saker alltid kan göras bättre. Det har trots allt varit en hel del kritik mot regeringens politik, och jag välkomnar ambitionen och den goda viljan. Jag tror på riktigt att denna diskussion och debatt skulle vara betjänt av att mer nyanserat se över vilka åtgärder som vidtas. Vi får väl se framöver vad effekten av januariöverenskommelsen blir och vad regeringen lägger på bord. Jag har redan sett en del tendenser, till exempel avfallsförbränningsskatten, som många experter dömer ut då den inte ger den förbättrade resursanvändning som var tänkt. Till och med regeringens egna utredare har dömt ut den. Vi har en diskussion om grön skatteväxling som jag i princip välkomnar, men det är klart att det återstår en del förtydliganden från regeringen. har man presenterat 3 miljarder av den tänkta skattehöjningen, men 12 miljarder återstår. Vilka är de? Och i den andra vågskålen finns: Vilka skatter tänker man sänka? Där blir detaljerna i en för all del god princip om grön skatteväxling viktiga. Återigen: Jag välkomnar om det finns viss självkritik från regeringen och ser i så fall fram emot att den ska ge avtryck framöver. Jag uppfattade inte riktigt svaret från angående förslag att ta fram beräkningskonventioner och ställa krav på att politiken på detta område ska presentera effekterna och klimatnyttan när politiska förslag för klimatet levereras, så att vi kommer bort från symbolpolitik och får konkreta åtgärder. får gärna svara på om han tror att detta är en god idé. 165 (S) replik: Tack för svaret! Jag tycker att det är jättebra att vi kan diskutera på detta sätt. Vi har självfallet inga problem med att man räknar på förslag och försöker ta fram modeller för hur effektiva förslagen är. Det finns inget negativt i detta, och vi välkomnar rapporter på flera områden. Driv gärna på, och kom med fler förslag! Det vore väldigt bra om vi kan göra detta gemensamt. Återigen: Denna fråga är för viktig för att vi ska käbbla om saker. Den måste tas till en annan nivå där vi, alla partier, tillsammans lägger fram förslag för att lyckas med detta. IPCC är bland de viktigaste att lyssna på i det här fallet. De säger , utifrån de klimatinsatser som världens länder gör – en del länder gör faktiskt oväntat mycket – att det behövs mer än fem gånger mer klimatinsatser för att vi ska klara de utmaningar vi har i närtid, . Återigen: Det finns inte för lite förslag, utan de är helt enkelt för få. När det handlar om olika skatter och kritik mot saker finns det många särintressen i miljöpolitiken. Med särintressen menar jag framför allt företag som tjänar mycket pengar på olika saker. Många företag tjänar mycket på att till exempel förstöra miljön. Då tycker jag att det är bra att vi beskattar dem på olika sätt men också att vi försöker hjälpa dem att ställa om. Vi är ju för företag och tillväxt, men det ska vara hållbar tillväxt. Vi har inga problem. Vi kritiserar kanske en del skatter och ser till att de blir bättre. Grön skatteväxling nämndes också. Det har vi med i januariavtalet, som vi är glada att vi har tillsammans med och Liberalerna. Det är ett seriöst förslag som kommer, och vi ska titta på det. Det är inte färdigt , men det blir 15 miljarder i skatteväxling som vi hoppas ska bidra till att alla människor ska ha råd att både jobba och leva klimatsmart. Jag hoppas att detta kan leda till en bättre framtid. Tack för frågan! 166 (C) replik: Det var många stora och fina ord från . Det är såklart välkommet att också Socialdemokraterna vaknar till lite i denna fråga. Det ordades om att det går för långsamt och att man inte tar ansvar. Då blir den retoriska frågan tillbaka: Vem är det som har suttit i regeringsställning? Vem är det som borde ha tagit ansvar, speciellt när vi har ökade utsläpp, om inte Socialdemokraterna och ? Det är ju där ansvaret ligger. Men för att ta ned detta och prata om sakförslag, som efterlyste, har påtalat att vi lever med en föråldrad miljöbilsdefinition. är det så allvarligt att vi inte har någon alls. Detta är ännu värre, för det skapar osäkerhet vid upphandlingar, regelverket blir lidande och vi ökar våra utsläpp, helt i onödan. Varför, , har regeringen inte gjort något åt denna fråga? Den skulle ha hanterats , och man har fortfarande inte gjort något. har vi inget alls – varför är det så? 167 (S) replik: Jag fick frågan varför regeringen inte har gjort något åt definitionen av miljöbilar. Jag kan inte svara exakt på den frågan, men jag säger så här: Om du vill ha något gjort, , låt oss göra det! Låt oss göra det eller veckan därefter, så ser vi till att ändra det tillsammans. Vi har ju ett samarbete nu som är ganska nära, med januariavtalet, så låt oss förändra det. Jag har inga problem med det. Vi har ju till och med ambitionen, förhoppningsvis som land, att se till att vi inte längre har någon nyförsäljning av bilar som drivs med fossilbränsle. Det finns verkligen anledning att titta på denna fråga, och jag tycker att det är jättebra. Jag hoppas att vi inte behöver raljera med varandra, säga att det är stora och fina ord men inget allvar eller tala om vem som har suttit i regeringsställning och skylla på varandra. Då kan jag skylla på en massa, och så kan man skylla på en massa fram och tillbaka. Men det leder inte till att vi räddar klimatet. Återigen: Om du kommer med förslag om vi kan ändra definitionen är det jättebra. Låt oss göra den typen av saker så att vi leder klimatpolitiken framåt och verkar för den, inte käbblar om den. Låt oss rädda planeten tillsammans. 168 (C) replik: var ju så att utsläppen i minskade under alliansregeringen och . Detta är rena fakta och handlar inte om att käbbla utan om att titta på vad som har gett effekt och inte. För att gå tillbaka till sakfrågan har föreslagit att vi ska ha ett skärpt bonus–malus-system och att vi ska sätta gränsen för miljöbilar som ska få bonus i systemet. Det är ingenting vi behöver samarbeta om, utan det är bara att genomföra. Den stora frågan är varför Socialdemokraterna och inte har gjort detta. Det borde ha gjorts för länge sedan. Det skapar osäkerhet vid upphandlingar och ökar våra utsläpp. Om det är någon som uppenbarligen inte har kunnat komma överens är det regeringen internt. Varför har man annars inte levererat här? Det skulle jag gärna vilja ha svar på från ledamoten . 169 (S) replik: Tack för frågan och kommentaren! Jag skulle kunna stå här och diskutera och säga att det var lågkonjunktur och att det berodde på det och på många andra saker. Det var säkert en del av förklaringen, men återigen är det inte detta som är det viktiga. Det viktiga är hur vi tittar framåt och vilka förslag vi har. Jag välkomnar de förslag som ledamoten nämner. Låt oss börja genomföra en del av dem. Jag tror inte att jag har så mycket mer att säga. 170 (SD) replik: låter lite som en dystopisk klimatalarmist som lider av panik. Det är ett grundläggande problem att klimatpolitiska åtgärder formuleras utifrån ett paniktillstånd, för om man lider av panik fattar man förmodligen inte väl grundade beslut. Då blir det väldigt dålig klimatpolitik, som regeringens egna expertinstanser och har konstaterat. Det är förmodligen bättre att andas lite, ta det lite lugnt, i alla fall , analysera och sedan fatta väl avvägda beslut. Jag tänkte gå in lite på så kallad grön skatteväxling, som det nya regeringsunderlaget har presenterat. En hel del av det handlar om saker som absolut inte innebär grön skatteväxling. Det är skatter på hemelektronik, kläder, värmekraftverk och annat, skatter som inte gagnar miljön utan gagnar lagerarbetare i och tyska företag och slår mot svenska fjärrvärmekunder och arbetare. Det mest betydande är uppväxlingen av skatter på drivmedel. För att finansiera skattesänkningar till de mest välbeställda i samhället – till storstadsbor som inte bara ska få sänkt skatt utan även i fortsättningen ska få 60 000 i rabatt på sin nya Tesla – ska man ta pengar från landsbygden, från människor med lite sämre resurser som är i behov av bil. Detta skapar klyftor i samhället. Vi tar från låginkomsttagare och landsbygdsbor och ger till storstadsbor. Hur kan en socialdemokrat försvara den politiken? 171 (S) replik: Tack för frågan, ! När det handlar om den gröna skatteväxlingen som ska ske och förslaget som ska tas fram görs det via januariavtalet. Det är ju inte färdigt , så det blir konstigt när står här och räknar upp ett antal olika saker som ännu inte finns. Jag vill gärna att vi diskuterar saker som finns. står det så här: ”En kraftfull grön skatteväxling ska genomföras med höjda miljöskatter som växlas mot sänkt skatt på jobb och företagande.” En tanke bakom det – utifrån det vi redan hört resonemang om från vårt parti men även från C, L och MP – är att det ska vara en grön skatteväxling som gör det möjligt för vanligt folk, för alla i vårt land, att leva klimatsmart och miljömässigt väl så att det inte blir en klassfråga. Det är precis det detta handlar om: att komma framåt i klimatfrågorna och skapa starkare social hållbarhet i vårt land. Det hänger ihop – det ena ger det andra. Det diskuteras också i . Det hänger ihop även på global nivå. Jag tackar för frågan och för att jag fick möjlighet att säga detta. Jag tänker inte ge mig på i övrigt, utan jag är tacksam för det. 172 (SD) replik: Det är ju ändå så att stora delar av denna skatteväxling redan är kända. Vi vet till stor del vilka skatter som ska sänkas. Regeringen har påbörjat utredningar och presenterat satsningar. sa regeringens egen miljöminister i tv att man ska växla upp skatterna på drivmedel. Man ska återinföra den automatiska uppräkning som vi här i plockade bort . Det här är skattehöjningar som slår mot landsbygden som de presenterade skattesänkningarna går till rika storstadsbor, som dessutom ska kunna fortsätta plocka ut 60 000 i rabatt på sin nya Tesla – som sedan exporteras till så att inte ens den svenska andrahandsmarknaden får ta del av rabatten. På vilket sätt är detta en politik som utjämnar klyftorna och gagnar de svaga människorna i samhället? Det är slöseri med skattemedel, och det ökar klyftorna. 173 (S) replik: Ja, det händer saker med en del av förslagen som vi inte är nöjda med. Att elbilar har sålts till är kanske inte det mest lyckade med elbilspremien. Det håller vi med om, så vi behöver inte diskutera det mer. Vi vet att det är ett problem, och vi vill komma åt det. Det är kanske inte heller det viktigaste att diskutera, men det är givetvis bra att det lyfts fram. Finns det problem ska de lösas och förslagen ändras. Det håller vi helt med om. När det gäller skatteväxlingen diskuteras många andra förslag i politiken just , absolut. Med det är inte de som ingår i de 15 miljarderna i skatteväxling. De 15 miljarderna i skatteväxling handlar om att komma åt just det som nämner. Det handlar inte om att öka klyftorna eller att människor inte ska kunna leva klimatsmart i hela landet utan om att hålla ihop . Vi håller ihop klimatarbetet så att det är möjligt för alla. Jag skulle kunna stå här och recensera klimatpolitik generellt, men jag tänker faktiskt inte göra det. I stället skulle jag vilja att kom med många nya förslag om hur vi kan förändra detta, hur vi kan komma framåt i klimatarbetet, och då kanske inte bara de förslag som kommit om att vi ska försöka göra någon typ av avlatsbrev, det vill säga att vi ska betala för att andra, fattiga länder ska jobba med klimatet. Vi ska se till att alla länder gör det. Då är det också vårt ansvar att ha nollutsläpp. Vi har sagt att vi ska ha nollutsläpp . Jag kan tycka att vi borde spänna bågen högre. Men återigen: ! Kom med fler konkreta förslag på hur vi kan förändra här i och kanske även globalt! 174 (MP): Det är tufft att komma sent i en debatt – man vill ju ägna hela sitt anförande åt att replikera på de andra. Jag kommer inte att kunna göra det, så låt mig i stället inleda med detta: Världens mest ambitiösa klimatpolitik är nu räddad. Det är klimatpolitik – den är rankad som världens bästa klimatpolitik. Detta stod på spel så sent som , när skulle rösta om budgeten. Det stod och vägde: Ska vi ha massiva nedskärningar på klimatområdet, eller ska vi ha investeringar? Ska vi använda oss av skatten som ett styrande medel för att minska utsläppen, eller ska vi sänka skatten på att släppa ut? Det handlade om 2,7 miljarder i nedskärningar från ytterhögern, och det handlade om slopade och kraftigt sänkta skatter. Det enda sättet vi har att reglera flygets utsläpp gav man sig på genom att ta bort flygskatten. Det är alltså väldigt stora skillnader det rör sig om.