prot · H70954 · 2019-12-18 00:00:00 — Det handlar bland annat om förslaget om en stupstock i sjukförsäkringen och fortsatt kraftiga neddragningar av insatser för arbetslösa. Detta är vad vi har kallat för en giftcocktail för kommunernas ekonomi eftersom det innebär ökade kostnader för socialbidrag och arbetsmarknadsåtgärder. Särskilt märkbart kommer det att bli för många redan utsatta kommuner. I praktiken skulle förslaget innebära en kraftig kostnadsökning för många kommuner genom att staten vältrar över ansvaret för nyanlända och arbetslösa och dessutom även för sjukskrivna på dem. Vi socialdemokrater kommer alltid att sätta välfärden först. Vår högsta och främsta prioritering är att stärka välfärden och öka tryggheten i hela . Målet är att skapa goda och likvärdiga förutsättningar för kommuner och regioner för att kunna hantera dagens och morgondagens utmaningar och erbjuda en välfärd av god kvalitet. Vi har ett gemensamt jobb att göra, staten, regionerna och kommunerna tillsammans. Det är avgörande att våra äldre får en bra omsorg och att våra barn får en trygg uppväxt. Därför måste investeringarna i välfärden fortsätta. Det bygget vill vi fortsätta med. Så bygger vi ett starkare . Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna och vill avslutningsvis önska alla en god jul. 15 (M) replik: Välfärden och tryggheten är Socialdemokraternas viktigaste prioritering, sa . Sug på den: Välfärden och tryggheten är Socialdemokraternas viktigaste prioritering. Allmänna bidrag till kommuner Varför är då allt annat viktigare för Socialdemokraterna i budgeten än just skola, äldreomsorg, hemtjänst och stöd till funktionshindrade? Ni satsar ju alla era pengar, hela det reformutrymme som ni anser finns i budgeten, på annat än just de saker som framhåller i debatten som Socialdemokraternas viktigaste prioritering. Ett sådant budskap är det ingen som kan ta till sig över huvud taget; det är fullständigt obegripligt. Lika obegripligt är det när står i talarstolen och talar om sin egen erfarenhet som kommunalråd och hur jobbigt det var med de riktade statsbidragen. Jag berörde detta i mitt anförande tidigare, och jag delar bedömning helt och fullt. Det är precis denna signal jag får från mina kommunalråd runt om i landet. Men varför ökar då Socialdemokraterna andelen riktade statsbidrag i den här budgeten? Det är ju inte alls så som säger – att man tar första steget mot att minska andelen riktade statsbidrag. Man ökar andelen. Det är en större andel riktade statsbidrag av de totala statsbidragen i denna budget än i den tidigare. Det som säger är fel. Återigen: vill tillföra 16,2 miljarder mer än regeringen till kommunerna. Vad är det anser att kommunerna inte behöver av de pengar som vi tillför, eftersom regeringen alltså satsar 16 miljarder mindre på kommunerna? Anser ni inte att kommunerna behöver dessa 16 miljarder? Vad är det ni tycker är onödigt av det som vi tillför? 16 (S) replik: Som sagt tycker vi att välfärden är otroligt viktig. Vi satsar på välfärden. Vi har gjort det . När det moderata partiet inte föreslog att man skulle satsa på välfärden gjorde vi det. Vi gjorde det , och det innebar 35 miljarder i satsningar på välfärden. Vi fortsätter denna satsning. har vi lovat att vi ska tillföra 20 miljarder under den kommande mandatperioden. Vi gör satsningar för att vi ser att det behövs. Vi vet att det behövs, och vi kommer att fortsätta att prioritera välfärden i alla tänkbara möjligheter när vi behöver ställa budgetposter mot varandra. Det kommer vi fortsatt att göra. Jag kan vara glad över att också satsar på välfärden i sin budget. Jag tycker att det är bra om vi är överens om att det behövs. Varken eller någon annan behöver oroa sig; vi vet att pengarna behövs. Vi tycker att det här är den viktigaste prioriteringen, och vi kommer att stå bakom den även framöver. 17 (M) replik: Jag är inte ett dugg orolig för att som gammalt kommunalråd inte skulle se att de pengar som tillför behövs. Men ni tillför faktiskt inte de här pengarna. Även om säger att pengarna behövs och att hon är medveten om det finns de inte i er budget. Er budget är tom. Ni har lagt pengarna på precis allting annat utom just på kommunerna. Precis som sa är det några hundra miljoner, jämfört med 16 miljarder . Ni tar inte kommunernas behov på allvar, och ni tar inte välfärden på allvar. Allmänna bidrag till kommuner skryter om att 20 miljarder tillförs . tillför 16 miljarder , ett enskilt år – 2020. Det är vi som tar välfärden på allvar. Under alliansåren rådde balans mellan intäkter och kostnader i kommunerna. går det åt helt fel håll. Jag tycker att det är allvarligt. 18 (S) replik: Precis som jag sa i mitt anförande säger att man satsar på välfärden, men drar man ned på en massa pengar som går till kommunerna. Detta innebär att de kommuner som redan är utsatta kommer att få mycket svårt att hantera till exempel ökade kostnader för försörjningsstöd för utsatta människor, som kommer att skrivas ut. Cancersjuka kanske måste gå och söka försörjningsstöd när de inte längre har mat på bordet. Det är vad detta innebär. Man säger att man satsar på kommunerna, men med andra handen tar man pengar. Det är vi inte beredda att göra. Det man säger att man satsar kommer inte att bli av, utan det kommer att bli redan utsatta kommuner som får sämre förutsättningar att klara välfärden. 19 (KD) replik: Tack, , för anförandet! Det är ganska lätt att hålla med om mycket av det som talaren framförde i talarstolen. Det var en bra analys, en bra lägesbild och en bra bild av vilka behov som finns ute i välfärden. Problemet är att regeringens budget har väldigt lite med anförandet att göra. Anförandet återspeglas ju inte i den budget som läggs fram. Där tillförs inte resurser till välfärden eller de nya miljarder som regeringen anser sig ha till sitt förfogande, 25 miljarder. Det är några hundra till välfärden. Frågan är: Om , Socialdemokraterna och regeringen nu gör denna analys, hur kan då budgeten skilja sig så dramatiskt från det som man står här och säger i talarstolen? 20 (S) replik: I valet fick Socialdemokraterna . Det är mer än en del andra partier, men det är inte en majoritet. Om vi hade fått välja hade vi gjort större satsningar på välfärden. Vi kommer att prioritera detta under hela mandatperioden. Det kommer vi att göra, för vi vet att det behövs. Jag håller med om analysen när det gäller mitt eget parti. Jag står stolt bakom Socialdemokraterna och de prioriteringar som görs, men ibland handlar det om att ge och ta. Därför står vi bakom det. Inte bara jag utan också vår finansminister säger och har sagt att viktiga prioriteringar behöver göras och att fler satsningar förmodligen kommer att behöva göras . Att vi gör satsningar på välfärden står ändå klart. Vi har gjort detta, och vi kommer att göra det. Det finns i budgeten, men vi behöver med största sannolikhet göra mycket mer än det som ligger i budgetförslaget . 21 (KD) replik: Det låter som att tycker att det är någon annans fel och att någon annan tvingar dem att göra dessa prioriteringar. Men det är ingen som tvingar Socialdemokraterna att ha regeringsmakten. Allmänna bidrag till kommuner sa i sitt anförande att välfärden och tryggheten är de viktigaste prioriteringarna. Är då det socialdemokratiska inflytandet några hundra miljoner av 25 miljarder? Vem är det i övrigt som bestämmer? Det är Socialdemokraterna som sitter vid regeringsmakten och har finansministerposten. Lite inflytande över budgeten har ni väl ändå, ? Det är en sak att säga att man ska göra satsningarna senare , men man gjorde nedskärningar med 310 miljoner inom äldreomsorgen och ytterligare nedskärningar . Nedskärningar på äldreomsorgen med det läge som vi har ute i Kommunsverige, där 180 kommuner sparar på äldreomsorgen – hur kan det komma sig? 22 (S) replik: Det handlar alltid om vad man lägger i ord. Vi satsar på välfärden. Detta står ändå klart. Sedan kan man tala om ifall det behövs mer eller inte. Vi gör stora satsningar på välfärden även i denna budget. Det som talar om handlar om att fördela om. Vi behöver omfördela riktade statsbidrag till generella. Vi ser att det behöver satsas mer på äldreomsorgen, och vi ger mer pengar. Det är för att man ska kunna satsa mer på äldreomsorgen, skolan och sjukvården. Detta behöver göras, och det finns med i vår budget, även den budget som vi beslutar om . 23 (C): Jag börjar där, för annars glömmer jag det. Men var det sagt, och det gäller resten också. Innan jag kommer in på prioriteringar framöver på detta avgörande område – ekonomi – tänkte jag ta lite grundläggande ingångar. För mig är det viktigt att slå fast att två tredjedelar av kommunernas ekonomi kommer från inkomstskatterna. Detta innebär att vi är helt beroende av hur företagande och jobb utvecklas. Det är nyckeln till ekonomi. Det är viktigt att förstå att den sista tredjedelen kommer från statsbidrag och avgifter men att två tredjedelar kommer från inkomstskatterna. I praktiken innebär detta att strukturella reformer för att skapa mer jobb och företagande i landet är det som är mest avgörande för kommunernas ekonomi framöver. Även om statsbidragen har ökat och kommer att öka kommer de inte ensamma att räcka för att klara av detta. tror på att vi ska ha ett större kommunalt självstyre. Det är viktigt att slå fast något. Med den eländesbeskrivning som finns i kan man tro att allt är sämre, men om man jämför utvecklingen kan man se att de demografiska kostnaderna har ökat . Vi har alltså fått en större befolkning med fler äldre och fler yngre, vilket har gjort att de demografiska kostnaderna har ökat . Men resurserna har ökat , så vi har alltså tillfört mycket och byggt ut välfärden . Det är kanske inte denna verklighetsbild som beskrivs i samhället just . Trots detta är utmaningarna framåt väldigt stora, och många har beskrivit detta . Var tionde kommun höjer skatten, och fyra regioner är på väg att höja skatten kommande år. Vi vet att det demografiska trycket är högt. Inte minst blir det många äldre – det har varit en 50‑procentig ökning på bara . I min egen hemkommun minskar till och med antalet personer i arbetsför ålder, men vi har fler unga och fler äldre. Det blir tufft. Allmänna bidrag till kommuner Vi vet att förändringen av demografin är långsiktig. Framåt kan man se att babyboomens barn, som föddes , kommer i arbete , och då minskar också antalet 40-talister. Detta innebär att vi kommer att ha den förändring vi redan nu ser framåt. Det är ingen tillfällig nedgång eller förändring vi ser utan något vi måste planera och ta höjd för . Vi vet givetvis att ökningstakten för skatteunderlaget kommer att avta i den avmattade konjunktur vi har. Detta innebär att lönesumman sjunker och skatteintäkterna minskar, eller i alla fall inte ökar i samma goda takt som . Ett problem som är minst lika stort som ekonomin, så som kommunerna själva beskriver det, är kompetensbristen. Man ska klara att få tag i kompetens runt om i landet. Denna brist är dessutom mycket större i landsbygds- och glesbygdskommuner med många äldre. Ett faktum som ofta slår mig, som har varit kommunalråd tidigare, är att det finns något slags paradox: Ju bättre vi får det, desto högre förväntningar får befolkningen. Man tar liksom för givet att det offentliga ska ha råd med allting. Jag som har mitt andra liv i och brukar åka dit kan säga att det är ett bra sätt att återställa förväntningarna att se hur andra folk har det. Jag hoppas att fler har råd att åka till för att få mer sunda förväntningar även på vad vi kan finansiera offentligt. SKR säger att vi har stora behov framöver, och det är tydligt att det som ligger i budgeten inte täcker hela detta behov. har varit drivande i att i kommande budgetar försöka få in ännu mer pengar till statliga bidrag till kommuner och landsting. Vi har signalerat detta , och det gör jag här också. Att skicka in mer pengar blir alltså en av våra prioriterade åtgärder framåt, för det kommer att behövas. Vad ska vi då tänka är statens uppgift? Kommunerna har sina delar, men vad ska staten prioritera när det gäller dessa frågor? Vad är det vi ska se till? Man kan säga att ser fem fokusområden här. Det första området är statsbidragen. Vi måste minska detaljstyrningen i de statsbidrag vi har och gå över från riktade statsbidrag till generella statsbidrag. Precis som nämnde har de generella statsbidragen minskat , medan de riktade statsbidragen har ökat . Alla ökningar har alltså skett i de riktade statsbidragen, och det håller liksom inte. Det är inte rationellt för några kommuner. Det andra området är regelförenklingar. Vi har länge talat om regelförenklingar för företag, men är det att tala om regelförenklingar för kommuner och regioner. Jag ska ta två exempel. Just nu finns det ett statsbidrag för att utveckla , men i den verklighet som råder i de flesta kommuner handlar det om att ha råd att bevara . Det gör att det där statsbidraget inte fungerar, för det är bara till utveckling. Det funkar inte. Det andra exemplet handlar om socialsekreterares arbetstid. När man mäter den ser man att de har så mycket regelverk att förhålla sig till att de lägger av sin tid på att jobba med brukare. Så kan de inte ha det. Vi behöver alltså regelförenklingar även för kommun- och regionsektorn. Allmänna bidrag till kommuner Det tredje området är finansieringsprincipen. Vi från statens sida måste faktiskt respektera finansieringsprincipen och finansiera våra reformer. Om jag säger tror jag att alla förstår vad jag menar. Det fjärde området är samarbetsavtalet. Vi behöver sluta ett långsiktigt samarbetsavtal med kommunsektorn och stödja den så att det finns en tydlig planeringsram framåt. Kommunerna ska veta vad som gäller, och det ska även vara mindre detaljstyrning i de överenskommelser som faktiskt finns. är de extremt detaljstyrande, vilket är förödande. Det femte området som jag och tycker att staten ska prioritera är digitaliseringen, som staten måste ta huvudansvaret för. Det behöver skapas nationella standarder, och infrastrukturen behöver säkras över hela landet. Det är det nationella uppdraget. Den resa som vi står inför under de två kommande decennierna har vi gjort tidigare. Vi gjorde nämligen ungefär samma sak , då det var oförändrade kostnader trots en rätt kraftigt ökande befolkning. Vi vet att det kommer att gå att göra så en gång till, och därför är jag ändå hyfsat positiv till den utveckling som vi ser framför oss. Med det önskar jag en riktigt god jul! 24 (MP): kom med ett mycket intressant och viktigt betänkande som är värt att lyfta fram när vi talar om den kommunala sektorns förutsättningar och ekonomi. Betänkandet handlar om ojämlikhet och påminner om det viktiga och grundläggande i att vi har välfärdstjänster i . En av de uttalade målsättningarna med detta är att utjämna livschanserna. Oberoende av var du bor och vilken familj du kommer ifrån ska du ha möjlighet att nå din fulla potential, och välfärdstjänsterna – det som utförs av kommuner och regioner runt om i – är faktiskt den huvudmetod vi använder för att skapa dessa utjämnade livschanser. Att välfärdstjänsterna präglas av stor produktivitet är också en av anledningarna till att vi kan upprätthålla en god ekonomisk tillväxt och utveckling i . Välfärdstjänsterna fungerar utjämnande, men eftersom vi har andra tendenser i svensk ekonomi – tendenser som ökar skillnaderna och ökar ojämlikheten – ökar pressen på välfärdstjänsternas förmåga att verka utjämnande. Dessutom finns den väl kända pressen från den förändrade demografin, det vill säga att vi får fler yngre och äldre och färre i arbetande ålder. Detta är viktigt att ha för ögonen när vi tittar framåt. En annan del som kom fram i presentationen av betänkande var den utmaning som kommuner och regioner redan har och kommer att ha i ytterligare grad framöver när det gäller att hitta rätt kompetens. Det kommer att vara en oerhört stor utmaning, inte minst i de mer glest befolkade delarna av . Det beror på urbaniseringen men också på vissa andra delar i den ekonomiska utvecklingen. Detta leder till en viktig slutsats, som också framkom på seminariet, nämligen att en av de viktigaste förutsättningarna för att vi ska ha en fungerande välfärd och för att kommuner och landsting ska kunna leverera välfärdstjänster framöver är att vi har en invandring till . Utan invandring kommer vi inte att klara oss. Det kommer att behövas personal – händer – i skola och vård över hela landet, och de händerna kommer att behöva komma från andra delar av världen. Det finns inget annat sätt att lösa detta. Med tanke på den politiska debatt vi har i tycker jag att det är oerhört viktigt att poängtera det. Allmänna bidrag till kommuner Självklart kommer kommunerna även att behöva ekonomiska och finansiella förutsättningar för att kunna rekrytera och upprätthålla välfärdstjänsterna. Det är viktigt att staten tar ansvar för att tillse detta, och i januariavtalet har vi gjort det väldigt tydligt att stödet ska vara långsiktigt och stadigt. Man konstaterar också i budgeten att det utöver de aviserade förstärkningarna av kommunernas ekonomi kan komma att behövas ytterligare åtgärder, vilket jag tror att vi får anledning att återkomma till. Det är viktigt att staten gör sitt jobb med att upprätthålla de generella välfärdstjänsterna och till exempel inte överskjuter kostnaden från sjukförsäkringssystemet till kommunerna. Jag delar den oro som många uttrycker gällande idéerna om att återinföra stupstocken; det vore katastrof för den kommunala ekonomin. För att kommunerna ska kunna fortsätta att leverera välfärdstjänster som fortsätter att ha en utjämnande effekt och motverkar den tendens till ökade ekonomiska skillnader som finns i hela västvärlden krävs alltså både möjligheten att rekrytera och möjligheten att finansiera verksamheten. Det kräver tydliga statliga stöd men också andra förutsättningar, som ett brett arbete med kompetensförsörjning. Dessa två utmaningar har vi framför oss, och den budget vi diskuterar är ett viktigt steg. Vi erkänner dock att vi kommer att behöva göra mer framöver. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 13.) § 8 Statsskuldsräntor m.m. betänkande 2019/20:FiU4 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. (prop. 2019/20:1 delvis) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 13.) § 9 Avgiften till Europeiska unionen betänkande 2019/20:FiU5 Avgiften till Euro-peiska unionen Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen (prop. 2019/20:1 delvis) 25 (M): Jag säger ungefär samma sak som jag sa i mitt förra anförande: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi moderater önskar avstår vi från ställningstagande även i detta ärende. Våra samlade budgetreservationer finns i FiU1. Jag tänkte passa på att utveckla den moderata synen på EU-avgiften i ett något längre perspektiv. Diskussionen om den svenska EU-avgiften är komplex, och oron för en kraftigt stigande avgift beror på flera saker. Starka röster i EU driver på för en kraftigt höjd EU-budget, trots att ett stort och viktigt EU-land sannolikt snart lämnar unionen. Vi hade kunnat förvänta oss motsatsen, att man skulle minska budgeten i motsvarande mån. finns också ett tryck att försämra eller helt avskaffa de rabatter som och några andra länder har förhandlat sig fram till. Den svenska EU-avgiften i EU:s kommande långtidsbudget har diskuterats i både finansutskottet och . Jag har varit med på de flesta av dessa överläggningar. har jag efterfrågat större tydlighet från svenska ministrar och från statsministern. Men vi har tvärtom sett en alltmer oroväckande bild. Företrädare för regeringen, inklusive statsministern själv, har ibland låtit lite väl uppgivna och därmed signalerat svaghet inför de EU-länder som driver på för en större budget. Man har mer eller mindre tydligt signalerat att knappast lär kunna förhandla fram en lösning som är gynnsam för , utan att vi i praktiken måste förbereda oss på kraftigt höjd avgift. Ur moderat synvinkel är det ett olyckligt sätt att förhandla. Man kan inte backa in i en förhandling utan måste vara tydlig med sin linje. Ytterligare en invändning mot regeringens linje är att man ofta talar om att det viktigaste sättet att hålla nere den svenska EU-avgiften är att se till att EU:s budget inte växer alltför mycket. Det är delvis sant. Men även om EU:s budget skulle krympa kan den svenska EU-avgiften självklart komma att höjas dramatiskt om inte regeringen lyckas försvara de svenska rabatterna. förhandlare måste driva på både för en restriktiv EU‑budget totalt sett och för att andel av EU-avgifterna inte ska höjas. presenterade , i finansutskottet ett gemensamt så kallat utskottsinitiativ rörande den svenska EU-avgiften. Det var ett initiativ som även fick stöd av . Efter diskussioner i utskottet kunde vi slutligen enas om en skarpare skrivning . Den är också regeringens uttalade linje . Den tydliga linjen är att den svenska avgiften ska hållas nere och att regeringen ska försöka säkerställa att totala avgift, som andel av bni, inte överstiger dagens. i uttalade statsminister att han var tacksam över de framförhandlade skärpta framskrivningar som blev resultatet av initiativet. Han sa att det stärkte den svenska förhandlingspositionen att ha en enig riksdag bakom sig. Jag kan bara konstatera att det är ett mycket positivt resultat av vårt utskottsinitiativ. Det var exakt det som var syftet. står alla åtta riksdagspartier bakom en väl avvägd svensk linje i de fortsatta förhandlingarna. Från moderat sida kommer vi såklart att noga följa upp att regeringen lever upp till det vi nu har kommit överens om. Men jag känner tillförsikt när det gäller att regeringens förhandlare ska göra sitt absolut bästa för att nå vårt gemensamma mål. Avgiften till Euro-peiska unionen EU-avgiften är vad den är. Det finns inte mycket vi kan påverka där. Men vi kan vara glada att vi har en enig riksdag som ser framåt och som försöker begränsa den svenska EU-avgiften . 26 (SD): debatterar vi avgiften till Europeiska unionen. Det är ett utgiftsområde som det är svårt att göra någonting konstruktivt med i budgetära termer, eftersom vi i detta skede har mycket liten möjlighet att påverka avgiftens storlek. Den uppgiften åligger nu i stället den , som har varit i finansutskottet och sökt mandat inför förhandlingarna om EU:s långtidsbudget. I utskottet tog M, KD och V ett lovvärt initiativ och krävde att regeringen ska göra klart för övriga EU-länder att det saknas parlamentariskt stöd för att höja den svenska EU-avgiften, som andel av bni. Det skulle i praktiken innebära att regeringen skulle vara beredd att använda det svenska vetot. har i olika sammanhang konsekvent motsatt sig ökade bidrag till EU. Vi stod därför redo och hade uttalat vårt stöd för initiativet i utskottet. Jag hade också önskat att man hade löpt linan ut i den frågan. Icke desto mindre har vi skickat ett tydligt budskap till regeringen om att den svenska avgiften ska hållas nere. Jag önskar regeringen ett genuint lycka till med det i förhandlingarna. Det står i betänkandet att det nu finns ”betydande risker för en annan utgiftsutveckling än den som förutses i prognosen”. Vad betyder det för svenskt vidkommande? Det ska jag berätta. har en rabatt på EU-avgiften. Men i och med planerade utträde riskerar den att försvinna, och riskerar att få höjd årlig avgift. Varför är det problematiskt? Jag kan ge er 42 miljarder anledningar. Det är nämligen den avgift som betalar för medlemskapet. Jag kan ge er ytterligare 15 miljarder anledningar. Det är den avgiftshöjning som EU hotar med. Vi lägger mer på EU-avgiften än på hela rättsväsendet. Det är nästan lika mycket som vi lägger på hela det svenska försvaret. Det är fantasisummor det handlar om. Det är pengar som hade varit ett välkommet tillskott för alla som sliter i den svenska kommunala välfärden.