prot · H60996 · 2019-05-28 00:00:00 — Även när det gäller sjöfarten har vi talat om en liknande skatteform, , eftersom norrmän, danskar och engelsmän hade en helt annan beskattning som gynnade deras sjöfart och missgynnade den svenska sjöfarten. Befrielse från kol-dioxid- och energiskatt och förändrad omräk-ning av skatt för diesel och bensin Att det finns likheter i beskattning inom EU är alltså en sak, men att börja beskatta från EU:s sida innebär att skapa en ny skattenivå. Detta är en tonskillnad som det är rätt viktigt att ha med sig. Är det någonting vi vet när det gäller politiker – inklusive kristdemokrater, misstänker jag – är det att vi tenderar att fortsätta vilja ha lite mer skatt när vi redan har skapat den nya skattenivån. Helt plötsligt har vi då skapat en fjärde nivå, som kommer att komma med egna förslag och idéer och finansiera det med sin egen ekonomi. Det har egentligen inte med miljöfrågan att göra. Vi brinner lika mycket för en god miljöpolitik som Liberalerna, men vi vill inte finansiera den via EU. 101 (L) replik: Det handlar ju inte bara om koldioxidskatt på EU-nivå. Faktum är att den här debatten egentligen inte handlar om det alls. Däremot tycker jag att det är intressant – och det är därför det är relevant att lyfta – vad har för syn på klimatbeskattning och vad har för syn på klimatet. Ska man kunna finansiera viktiga investeringar som gör det möjligt att ställa om i hela och möjligt att i hela använda nya drivmedel som inte släpper ut på samma sätt är det klart att man behöver få in ett antal skattekronor. Precis som i debatten om koldioxidskatt på EU-nivå, där inte kunde svara på hur många graders uppvärmning som var lagom, misslyckas dock även i denna debatt med att slå fast hur viktigt det är att stoppa klimatförändringarna och med vilka tydliga och effektiva medel det ska göras. Hur vill minska användandet av bensin och diesel? Hur vill se till att skapa incitament för att färre personer ska köra på bensin och diesel? Hur vill se till att fasa ut vårt kolberoende? Jag undrar om tror att Liberalerna bara vill höja skatter. Det låter nämligen lite så. Det är helt fel, herr talman. Vi vill höja skatter på sådant som är dåligt för klimatet, men vi vill också sänka skatter på sådant som till exempel arbete, som inte skadar klimatet. Med den regeringskonstellation vi nu har kommer vi att successivt kunna höja skatter på sådant som är dåligt för klimatet och sänka skatter på inkomster, så att fler har råd att ställa om. Kan sluta upp bakom den linjen? Det undrar jag, herr talman. 102 (KD) replik: Det är lite intressant att stå och lyssna här med tanke på att vi var det parti som i den svenska debatten lyfte in idén om förvaltarskap utifrån sociala, ekonomiska och ekologiska perspektiv. Den som orkar gå tillbaka och läsa artiklar från tiden kan till och med se att man lite föraktfullt kallade vatten-och-luft-partiet. Vi är väldigt glada att fler partier har anammat idén att man faktiskt måste jobba utifrån ett förvaltarskap. Vi tycker att det är positivt att fler partier än vårt lyfter fram dessa frågor. På den teoretiska sidan är det ingen hemlighet att vi är för skatteväxling från det som är miljöfarligt till exempelvis strategiskt sänkt skatt som gynnar arbete. Arbete ger nämligen andra välfärdseffekter – människor kommer i jobb och så vidare. Befrielse från kol-dioxid- och energiskatt och förändrad omräk-ning av skatt för diesel och bensin När det gäller huvudfrågan, det vill säga vad vi anser om temperaturen, står vi bakom de klimatmål som hela det här parlamentet – tror jag – är enigt om. Vi har ingen annan uppfattning. Vi har ingen annan uppfattning om skatteväxling, och vi råkade vara först med att lyfta frågorna . Rent konkret har vi i andra debatter haft diskussioner om exempelvis elektrifierat flyg. Vi tar ofta upp frågan om elektrifierade vägar, där vi skulle kunna komma åt stora koldioxidmängder inom framför allt transportsektorn. Vi är positiva till kärnkraft, för om vi ska elektrifiera mer måste vi ha el att stoppa in i det vi elektrifierar. Det som är haken – och det hänger ihop med den sociala dimensionen av förvaltarskapet – är att vi kommer att få sociala problem om vi bara jobbar med bränslehöjningar, flygskattehöjningar och skatt på individen. Vi måste våga titta på hur vi får industrin och transportsektorn att bli mer miljövänlig. Då löser vi de problem vi båda vill lösa. 103 (L) replik: Det är väl ingen hemlighet att även liberaler långt mycket längre tillbaka än 60-talet har lyft upp frågan om klimat. Men det är för mig en nyhet att klimatpolitik inte tycks ha förändrats så mycket , trots att klimatdebatten har rört sig framåt och trots att vi ser alltmer vad klimatförändringarna leder till. Trots förra sommarens torka här i och trots den torka som drabbade delar av så hårt att Islamiska staten, eller Daish, kunde få fäste har klimatpolitik till synes fastnat . Jag tycker att det är mycket tråkigt. Den som står bakom förvaltarskapstanken, som säger sig göra, måste fråga sig följande: Om man ska förvalta den här jorden till våra framtida generationer, hur många graders uppvärmning är då lagom? Är det en grad? Är det två grader? Är det tre, fyra eller kanske fem grader? Är det ett förvaltande att låta klimatförändringarna fortsätta att skena i den hastighet som de nu gör och bara se på medan torkan breder ut sig, medan orkanerna blir fler och medan översvämningarna till och med dränker hela nationer? Är det förvaltarskap? Jag tycker inte det. Jag menar att vi måste ha höga skatter på sådant som är dåligt för klimatet som vi tar ett socialt ansvar genom att sänka skatten på inkomster och genom att göra investeringar så att alla delar av , oavsett var man bor, har infrastruktur som gör att man kan ställa om. Men, herr talman, är fortfarande svaret skyldiga: Vad ska de göra för att minska bensinbruket i ? 104 (MP): Jag är inte bara trafikpolitisk talesperson för , utan jag är också ersättare i skatteutskottet och har fått möjligheten att ta denna debatt för min kollega . Vi – mänskligheten – står inför en stor utmaning. Vi befinner oss i ett nödläge för klimatet. Om vi inte lyckas vända utsläppskurvorna och kraftigt minska utsläppen av koldioxid och växthusgaser kommer vi inte att nå mål om att hålla temperaturökningen väl under två grader och allra helst under en och en halv grad, med katastrofala konsekvenser som följd. Befrielse från kol-dioxid- och energiskatt och förändrad omräk-ning av skatt för diesel och bensin Transportsektorn står för cirka en tredjedel av utsläpp. Här har vi den kanske största utmaningen att ställa om. Regeringen har satt ett ambitiöst klimatmål om att minska utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter till 2030. Av inrikestransporternas utsläpp står vägtrafiken för . Det behöver ske en stor omställning här. vill skapa ett modernt och hållbart samhälle där det är lätt för alla att göra hållbara och klimatsmarta val. Drivmedelsskatt är ett viktigt styrmedel, som kan användas både för att internalisera de kostnader som utsläpp från bensin och diesel orsakar men också för att skapa en miljöstyrande effekt. Det är ingen hemlighet att inte ville se den tillfälliga rabatt på bensin- och dieselskatten som drevs igenom med M-KD-budgeten, men då det är den budget som röstades fram av behöver vår regering förhålla sig till de tillkännagivanden som gjordes i samband med budgeten. Ja, jag kallar det för en rabatt när M och KD vill ta bort påslaget på indexeringen av bensinskatten. Det är ett påslag som är baserat på utvecklingen av bnp för att inte skatten ska urholkas. Samma påslag används även vid beräkning av skiktgränsen. Jag kan konstatera att i då vi snarare behöver fokusera på hur vi löser vårt fossilberoende väljer och att driva på för en permanent rabatt på bensin- och dieselskatten. Jag har full förståelse för att bränslepriset är kännbart för många i samhället. Med hänsyn tagen till att fordonen blivit mer bränslesnåla och till utvecklingen av våra disponibla inkomster är det dock inte dyrare att köra bil än . Det är också viktigt att veta att ökningen av bränslepriset inte beror på bensinskatten. har bensinpriset gått upp med ca 1,50 – från ca till ca 16,50 för miljöklass 1, även om jag såg att det fanns ett ställe där man kunde tanka för 15,95. Ingen del av uppgången beror dock på höjd drivmedelsskatt, utan den beror på världsmarknadspriset på olja och på valutakursen. Oljeprisuppgången kan hänföras till , och Opecs minskade utbud. politik syftar till att ställa om transportsektorn så att vi gör oss oberoende av fossila drivmedel. Genom satsningen på bonus–malus verkar vi för en omställning av fordonsflottan, och genom reduktionsplikten ser vi till att den som inte har möjlighet att byta till en fossilfri bil ändå är med i omställningen. Genom en ökad elektrifiering och genom en ökad produktion av inhemska biodrivmedel, exempelvis biogas, kan vi både minska våra växthusgasutsläpp och minska vår känslighet för världsmarknadens fluktuationer när det gäller priset på olja. Vi behöver en politik som är inriktad på att bryta vårt fossilberoende och sätta ett datum för när den sista droppen fossilt drivmedel ska säljas. vill att målet ska vara att sista droppen fossilt bränsle ska säljas 2030. Det bär mig emot, men jag vill yrka bifall till utskottets förslag om att ställa sig bakom regeringens förslag. Befrielse från kol-dioxid- och energiskatt och förändrad omräk-ning av skatt för diesel och bensin I detta anförande instämde (MP). 105 (C): De som bor på landsbygden betalar alldeles för mycket i bensinskatt i relation till sitt klimatavtryck. Det är en orättvisa som jag inte tycker ska fortgå. Den myndighet som är satt att utvärdera och analysera effekterna av föreslagna och genomförda åtgärder inom transportområdet, Trafikanalys, har konstaterat att landsbygdsborna betalar långt mer än vad deras klimatavtryck kostar. På landsbygden betalar bensinbilstrafiken mer än fullt ut för sina beräknade samhällsekonomiska kostnader. Bensinbilen betalar av – eller per mil mer än – sina kostnader. Som en jämförelse betalar tätortsbon enbart av sin kostnad. I tätorten betalar dieselbilisten drygt halva sin kostnad. Oavsett exakta siffror och detaljer är det viktiga vad detta säger oss: Landsbygden kan inte fortsätta att betala mer än för sitt klimatavtryck när städerna betalar för så lite som hälften av sin påverkan. Någonstans är det detta som diskussionen handlar om. Det är detta som är pudelns kärna: Hur ställer vi om? Vi kan inte blunda för att transporterna står för en stor del av utsläppen, men vi måste med skatteinstrumentet styra om till en omställning. Vi måste alltså utveckla mer hållbara bränslen. Det är detta vi ska satsa våra resurser på. Skattesystemet måste nämligen vara rättvist oavsett var i landet man bor; det är farligt om detta instrument förlorar i trovärdighet. Det totala skattetrycket behöver minska. Det är särskilt angeläget med en skattepolitik som ger likvärdiga förutsättningar att bo, leva och driva företag i hela landet. När en enskild skatt får snedvridna konsekvenser för någon del av landet behöver mer jämlika förutsättningar skapas – kanske genom andra reformer, till exempel avståndsbaserade reseavdrag. Men detta räcker naturligtvis inte. För den som bor på landsbygden är det ju inte bara resorna till och från jobbet som kostar; det är också resan till mataffären och skjutsen till barnens idrottsträningar. Skatten riskerar att slå hårdast där tillgången till kollektiva färdmedel är som lägst. Den som bor på landet kan ju inte välja bort bilen till förmån för kollektivtrafik eller samåkning. För företagen är såväl lastbilar som bilburna transporter en nödvändighet och en förutsättning för att de ska kunna bedriva sin verksamhet. Politiken behöver fler lösningar för ett lägre skattetryck totalt, särskilt på landsbygden. Enbart lägre pris på bensin skulle fortfarande innebära att landsbygdsbon betalar mer än storstadsbon. En sådan orättvisa kan vi inte ha. För behövs därför en bred palett av reformer som stärker såväl infrastruktur som företag och jobb på landsbygden. Låt mig vara tydlig: vill inte att en extra indexering automatiskt fortsätter att löpa . Det ska krävas ett aktivt beslut varje enskilt budgetår. Det är viktigt att ett påslag av denna karaktär återkommande ses över och analyseras. Det ska inte automatiskt genomföras. Vi ska komma ihåg att vi har haft en indexering . Befrielse från kol-dioxid- och energiskatt och förändrad omräk-ning av skatt för diesel och bensin För landsbygdsbon, och för att förbättra rättvisan och klimateffekterna, måste vi hitta reformer som innebär att storstadsbon och landsbygdsbon betalar rättvist för sina klimatavtryck. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 106 (M) replik: Priset på bensin och diesel är för högt. Därför vill vi i sänka skatten på bensin och diesel. Det är en möjlighet som också har. De kan ansluta sig till vår reservation, som gör det tydligt att överindexeringen för åren framöver ska tas bort. Socialdemokraterna har här i debatten lämnat ett mycket tydligt besked: Överindexeringen återkommer och riskerar – eller för den som så vill, gör det möjligt – att leda till att vi får ett bränslepris på litern innan mandatperioden är slut. Det är detta som här skriver under på. Man återinför överindexeringen på bensin och diesel. går Socialdemokraterna och till mötes med mycket stora bördor på landsbygden framöver. Kan här förklara varför har gått med på att återinföra överindexeringen på bensin- och dieselskatten från och med årsskiftet? 107 (C) replik: Jag skulle nog vilja be ledamoten förtydliga var det i så fall står att vi har godtagit att en överindexering ska ske . Vi går in i en budgetdebatt. Inga beslut har fattats om bränsleskattehöjningar. Inga beslut har fattats om höjda skatter. Den budget vi har är ett resultat av M och KD och innebar att bland annat konsumentprisindex förändrades. Så nej, vi återkommer med budgeten i och med budgetpropositionen och de förhandlingar som förs i och med den. 108 (M) replik: Det är anmärkningsvärt att , som säger sig vilja företräda landsbygden, är så dåligt pålästa i en av de frågor som är allra viktigast för att hela ska kunna leva. Det framgår av propositionen att överindexeringen ska återinföras . Förhoppningsvis har tagit del av propositionen och läst den eftersom man utgör en del av regeringsunderlaget. Socialdemokraterna har i den här talarstolen förklarat att det är tydligt att med denna proposition kommer överindexeringen tillbaka . svarar kring detta: Det känner inte vi till. Låt oss få fortsätta att lura våra landsbygdsväljare med att detta inte kommer att hända! Men det finns hopp både för landsbygden och för , för ledamoten kan här lämna ett tydligt besked till landsbygden: Kommer , eller kommer inte, att släppa igenom en budgetproposition i den här kammaren som återinför överindexeringen på bensin- och dieselskatten? Det är fritt fram för att här lämna detta besked. Befrielse från kol-dioxid- och energiskatt och förändrad omräk-ning av skatt för diesel och bensin Kommer, eller kommer inte, att släppa igenom en budgetproposition i den här kammaren som återinför överindexeringen på bensin och diesel, ? Lämna ett besked till företagare, lämna ett besked till de människor som är beroende av bilen och lämna ett besked till landsbygd! Göm dig nu inte bakom olika typer av undanflykter, utan svara dem som vill ha ett svar! Kommer, eller kommer inte, att tillåta att en budgetproposition passerar här inne som återinför överindexeringen av skatten på bensin och diesel? 109 (C) replik: Jag har inget annat svar till ledamoten än mitt tidigare. Nästa års budget förhandlas i budgetpropositionen. Vi har tydligt sagt – jag sa det i mitt anförande, och det står i det särskilda yttrande som har lämnat – att vi menar att beslut om överindexering ska fattas i och med varje budgetårs beslut. Detta ska man göra för att ta hänsyn till helheten och för att gynna landsbygden, dess företag, boende och invånare på fler sätt och på mer optimala sätt när det gäller skatteinstrumentet än enbart bensinpriset. Bensinpriset styr vår konsumtion. Det ska motverka negativa klimateffekter, och det ska även gynna företagande och boende i hela landet. Därvidlag tycker jag att har haft en del konstiga resonemang och fattat en del konstiga beslut. Ni har till exempel på ett näst intill raljant sätt skojat om bäversafari, som ni har kallat det. Ni har inte varit särskilt intresserade av att fullt ut sänka skatterna på jobb och arbete under tidigare alliansregeringar. Ni har inte varit särskilt intresserade av att förenkla till exempel boende i landsbygdsnära områden. Allt detta handlar ju om att totalt sett gynna företagande och boende på landsbygden. 110 (SD) replik: Jag undrar, , vad vill vad gäller dieselskatterna i lantbruket eftersom inte har uttalat sig i den här debatten och eftersom man lade ned sina röster i budgetomröstningen . Man har inte heller någon reservation i processen. Vad vill ha? Ska det inte vara någon ytterligare sänkning av dieselskatten i lantbruket? Ska det vara en delvis sänkning av skatten, som M och KD förespråkar? Eller vill ha en hel sänkning av dieselskatten i lantbruket, som förordar? Det är den ena frågan. Den andra frågan är: Hur länge vill ha detta? Blir det slut på dieselskattesänkning i lantbruket , eller kan man tänka sig att stödja om en längre tids sänkning? 111 (C) replik: Jag hänvisar egentligen till samma svar som i mitt förra inlägg. Vi vill inte ha någon automatisk överindexering eller något KPI, utan detta ska det fattas beslut om i en helhet inför budget 2020 och framöver. Befrielse från kol-dioxid- och energiskatt och förändrad omräk-ning av skatt för diesel och bensin Jag menar att jord- och skogsbrukare naturligtvis ska kompenseras för de överkostnader de har jämfört med till exempel företag i övriga . Det är oerhört viktigt för konkurrenssituationen. Det här måste få återkomma i en helhetsdiskussion inför nästa års budget. 112 (SD) replik: Jag undrar hur kommer att rösta i voteringen . Jag pratar då inte om indexfrågan, utan jag pratar om den riktade satsningen till lantbrukarna med sänkt dieselskatt. anför att det är viktigt att lantbrukarna har en likartad konkurrenssituation som lantbrukare i omvärlden. Denna syn delar vi sverigedemokrater, och det är just därför vi vill sänka dieselskatten till EU:s lägsta nivå. Det är den dieselskatt som danska lantbrukare har. Lantbruket är mycket pressat, och marginalerna är slut. Om vi får en torr sommar till kommer det att leda till massor av konkurser. Jag hoppas därför att är berett att rösta på reservation nr 3 i voteringen . Det skulle innebära en lättnad för lantbrukarna, och det skulle leda till en dieselskattesänkning till den absolut lägsta nivån – och inte bara utan . Det skulle kunna ge den paus som lantbruket behöver för att återhämta kraft och återskapa marginaler. Lantbruket skulle komma in i en positiv spiral i stället för en negativ spiral, som . Jag ställer en direkt fråga till : Kommer att rösta på förslag i voteringen för att sänka dieselskatterna för lantbruket till lägsta möjliga nivå? 113 (C) replik: vill tillsammans med näringen utverka ett system där man både får en höjd konkurrenskraft och aktivt kan verka för att minska klimateffekterna och klimatavtrycket. Detta görs inte enbart genom ett budgetbeslut i ; det genomförs genom långsiktiga diskussioner och långsiktiga spelregler för innovation och för ny teknik. Jag kan mycket väl tänka mig en styrande avgift där lantbrukare som har möjlighet att använda fossilfria bränslen gynnas av det ekonomiskt. Där är vi inte , men vi måste diskutera det framöver. Det kommer vi att fortsätta att göra inför budgetpropositionen och inför diskussionerna framöver. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: 2018/19:127 Skyddsobjekt och obemannade farkoster 2018/19:131 Ytterligare fortsatt utbetalning av garantipension inom EES och samt inom 2018/19:133 En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv 2018/19:134 Förbättrat grundskydd för pensionärer med anledning av prop. 2018/19:128 Förlängning av lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i 2018/19:3106 av m.fl. (V) 2018/19:3107 av m.fl. (L) 2018/19:3108 av m.fl. (SD) 2018/19:3109 av m.fl. (M) 2018/19:3110 av m.fl. (KD) § 24 Anmälan om interpellation Följande interpellation hade framställts: 2018/19:268 Bra väginfrastruktur i hela landet av (C) till infrastrukturminister (S) § 25 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2018/19:693 flytt av kontor närmare av (C) till infrastrukturminister (S) 2018/19:694 Flytt av kontor närmare av (C) till statsrådet (S) 2018/19:695 Erkännandet av och bidrag till fredsprocessen av (M) till utrikesminister (S) 2018/19:696 relationer till av (M) till utrikesminister (S) 2018/19:697 Höghastighetståg kontra regional tågtrafik av (KD) till infrastrukturminister (S) § 26 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till och med § 2, av andre vice talmannen därefter till och med § 12 anf. 35 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 12 anf. 51 (delvis), av förste vice talmannen därefter till ajourneringen , av andre vice talmannen därefter till och med § 22 anf. 99 (delvis) och av talmannen därefter till dess slut. § 1 Prövning av yrkande om misstroendeförklaring mot statsrådet 2 (S) 3 (C) 4 (SD) 5 (M) 6 (KD) 7 (MP) 8 (V) 9 (L) § 2 Fråga om hänvisning av motion till utskott § 3 Justering av protokoll § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 5 Ärenden för hänvisning till utskott § 6 Vissa betaltjänstfrågor betänkande 2018/19:FiU38 (Beslut fattades under § 15.) § 7 Kompletterande bestämmelser till EU:s prospektförordning betänkande 2018/19:FiU40 (Beslut fattades under § 15.) § 8 Personuppgiftsbehandling i viss verksamhet som rör allmän ordning och säkerhet – anpassningar till EU:s dataskyddsreform betänkande 2018/19:JuU26 (Beslut fattades under § 15.) § 9 Reglering av alkoglass m.fl. produkter betänkande 2018/19:SoU18 11 (M) 12 (S) 13 (M) replik 14 (S) replik 15 (M) replik 16 (S) replik 17 (SD) 18 (S) replik 19 (SD) replik 20 (S) replik 21 (SD) replik 22 (KD) 23 (L) (Beslut fattades under § 15.) § 10 Vissa ändringar som gäller PKU-biobanken betänkande 2018/19:SoU19 (Beslut fattades under § 15.) § 11 Behandling av personuppgifter samt registrering och användning av fordon på vägtrafikområdet betänkande 2018/19:TU12 24 (SD) 25 (S) (Beslut fattades under § 15.) betänkande 2018/19:TU15 26 (M) 27 (SD) 28 (C) 29 (KD) 30 (L) 31 (V) 32 (L) replik 33 (V) replik 34 (L) replik 35 (V) replik 36 (C) replik 37 (V) replik 38 (C) replik 39 (V) replik 40 (KD) replik 41 TREDJE VICE TALMANNEN 42 (V) replik 43 (KD) replik 44 (V) replik 45 (S) 46 (V) replik 47 (S) replik 48 (V) replik 49 (S) replik 50 (MP) 51 (V) replik 52 (MP) replik 53 (V) replik 54 (MP) replik 55 (C) replik 56 (MP) replik 57 (C) replik 58 (MP) replik 59 (L) replik 60 (MP) replik 61 (L) replik 62 (MP) replik 63 (KD) replik 64 (MP) replik 65 (KD) replik 66 (MP) replik (Beslut fattades under § 15.) § 13 om förvaltningen av premiepensionssystemet betänkande 2018/19:SfU14 67 NOOSHI DADGOSTAR (V) (forts. § 16) § 14 Beslut om ärende som slutdebatterats § 15 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU40 Kompletterande bestämmelser till EU:s prospektförordning JuU26 Personuppgiftsbehandling i viss verksamhet som rör allmän ordning och säkerhet – anpassningar till EU:s dataskyddsreform SoU18 Reglering av alkoglass m.fl. produkter SoU19 Vissa ändringar som gäller PKU-biobanken TU12 Behandling av personuppgifter samt registrering och användning av fordon på vägtrafikområdet § 16 (forts. från § 13) om förvaltningen av premiepensionssystemet (forts. SfU14) 68 (S) (Beslut skulle fattas .) § 17 Ansvar för miljöskador i ekonomiska zon Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2018/19:MJU15 69 (S)