prot · H60981 · 2019-04-25 00:00:00 — Frågan som vi diskuterar här handlar om varför alla inom det svenska skolväsendet – samtliga lärare och samtliga elever – ska bli drabbade av att det finns ett fåtal problem kring studiero och trygghet i den svenska skolan. Det fick vi också bekräftat när generaldirektör var i utbildningsutskottet. Sedan har jag förstått att Alliansen sällan tar till sig när olika skolmyndigheter eller forskningen tar fram sådant som går emot Alliansens förslag. I det här fallet har det varit väldigt tydligt. När det kommer till sistelärarreformen, eller karriärstegsreformen som ni kallar den, är det för mig väldigt tydligt: Alla lärare ska vara bra lärare. Sedan vet vi att det finns skillnader. Det är klart att vi ska ha bra lärare som arbetar runt om i olika skolor, men det betyder inte att vi ska ha ett system som splittrar lärarkåren och som inte har lett till någon som helst evidensbaserad förändring. 121 (M) replik: Det är ett faktum att lärarna har fått högre lön, och det tycker jag i sig är någonting som är värdefullt med karriärtjänstreformen. I de kommuner där man har lagt sig vinn om att ta fram bra kriterier för de här karriärtjänsterna har det fungerat väldigt bra. säger att det handlar om ett fåtal skolor där det är ordningsproblem. av eleverna säger i undersökningen som presenterade att det inte råder trygghet och studiero. är nästan hälften. Vad har för lösning på problematiken kring trygghet och studiero i skolan? Jag vill gå tillbaka till frågan om skolvalet. Om man inte har möjlighet att välja en skola som inte ligger i det egna bostadsområdet kommer bostadssegregationen att slå igenom fullt ut. Tar man bort möjligheten att välja kommer barn till föräldrar som har mycket pengar och kan köpa en villa i ett bra område där det ligger en bra skola att kunna gå i den skolan medan barn till föräldrar som kanske är arbetslösa eller har kommit till och lever på etableringsersättningar och annat kommer att gå i skolor i våra utanförskapsområden. Det gäller att använda skolvalet till att bryta boendesegregationen, vilket det kan göra om man ser till att ge alla bra information. Vi vill gärna ha ett aktivt skolval där alla väljer, och vi vill tydliggöra att den här möjligheten faktiskt finns för alla. Vilka lösningar ser på att bryta boendesegregationen och få skolor där elever med olika bakgrund möts? Och vad har för konkreta åtgärder för att få trygghet och studiero i våra skolor? 122 (V) replik: Grundläggande om utbildningen, Lärare och elever och Över-gripande skolfrågor Tack, , för frågorna som jag omöjligen kommer att hinna svara på fullt ut . När det kommer till karriärstegsreformen ska vi komma ihåg att vi har någonting som kallas för den svenska modellen i och att lönen sätts av arbetsmarknadens parter. I det här fallet har vi gått emot den svenska modellen. Vi har helt enkelt frångått den för att på godtyckliga grunder och utan några tydliga kriterier kunna höja lönen för vissa lärare utifrån vad deras chefer eller rektorer på just den skolan har tyckt. Jag har absolut inte den bild som har av att det har fungerat bra. Tvärtom har lärarna på alla skolor som jag har besökt klagat på det här, kallat det för sistelärarreformen och sagt att det här har skett på godtyckliga grunder. Det faktum att vi har löneskillnader mellan den lärare som tjänar minst och den lärare som tjänar mest på ca säger någonting om vad den här reformen har inneburit. När det gäller trygghet och studiero handlar det om mer resurser till den svenska skolan, om att anställa fler inom elevhälsan och om att se till att ha en väl fungerande skolgång där vi fokuserar på kunskap, bildning och demokratiuppdraget – en jämlik skola och inte en skola som segregerar och ser eleverna som varor på en marknad. Sker brott är det självklart upp till myndigheterna och vårt rättsväsen att ta tag i de frågorna. När det kommer till skolvalet och bostadssegregationen löses inte problemen med bostadssegregationen av den svenska skolan, och det ska de inte heller. De löses av en hållbar bostadspolitik i vårt land. Men det som vi har sett är att det fria skolvalet till har lett till att boendesegregationen har ökat ytterligare, och det vill vi motverka. 123 (SD) replik: pratar om att vi inte ska ha fritt val när det gäller skolan, vilket jag och mitt parti tycker låter jättebra på ett sätt. Att alla skolor är likvärdiga låter ju fantastiskt. Det var så . Jag som är en gammal gubbe valde inte skola, utan man gick i den närmaste skolan. Det var behändigt för föräldrarna och bra att ha kompisar på nära håll och så vidare. Min fråga är hur vi ska göra för att få likvärdiga skolor så att vi kan ha det alternativet. På en del av den här punkten är vi absolut överens. hänvisar till en rapport som vi alla gemensamt fick höra om när var på besök och säger att siffrorna i den är fina och att det inte är några större bekymmer med studieron. Jag vet inte om vi lyssnade med samma öron, för man sa också att åtta av tio lärare anser att det är bra studiero för eleverna. Det innebär alltså att av lärarna anser att det inte är bra studiero i deras klassrum. Vad gör vi med de eleverna? Ska de inte få chansen att gå vidare? 124 (V) replik: Vi har absolut inte lyssnat med samma öron eftersom våra värderingar utgår från helt olika principer. När det kommer till frågan om studiero i den svenska skolan finns det problem som vi behöver ta tag i, som jag själv nämnde i det förra replikskiftet. Det som den här debatten handlar om är att det redan finns många verktyg för att ta tag i problemen. Som påpekade har professionen och skolledarna sagt att disciplinära åtgärder inte är att föredra i första hand, för de vet, precis som forskningen, att det inte kommer att leda till någon förbättring. Det som behövs är att vi har en skola med tillräckligt mycket utbildad personal som ser varenda elev och med en elevhälsa som fungerar – en jämlik skola helt enkelt. Grundläggande om utbildningen, Lärare och elever och Över-gripande skolfrågor När det gäller frågan om det fria skolvalet till ska jag påpeka igen att det finns många åtgärder. Först och främst är inte för att vi ska ha ett annat system än det rådande marknadssystemet. Vi behöver inte låtsas som att det är på något annat sätt, för det ändrades ju efter vissa middagar med i samband med valet. Det finns en rad olika åtgärder man kan vidta: Avskaffa vinstjakten, precis som ni lovade väljarna före valet . Avskaffa ett system som gör eleverna till kunder och i stället ser deras rätt till bildning och kunskap. Jag kämpar för att vi ska ha ett statligt huvudansvar för den svenska skolan, alltså att finansieringen ska ske statligt. Jag vill att resurserna ska fördelas efter behov och inte som det är . Jag vet att facken också har många bra synpunkter på detta. Det finns alltså många åtgärder. Men vi ska också lita på professionen i den svenska skolan och inte komma med lagförslag som helt och hållet går emot det som är deras verklighet. 125 (SD) replik: Vi kan börja bakifrån med den sista frågan. Vi behöver inget skolval om skolorna är likvärdiga. Det är där problemet finns. Är de inte likvärdiga krävs det att man får byta skola och gå i den skola man helst vill gå i. Det hör ihop. Det ena är en konsekvens av det andra. Jag hoppas att inte förnekar det. Min fråga är: Hur gör vi skolorna likvärdiga? När det sedan gäller resurser är det ofta så i kommuner att man delar ut olika mycket resurser till olika skolor. De skolor som nämnde är de skolor som får betydligt mer resurser än andra skolor. De mest högpresterande grundskolorna får oftast absolut minst skolpeng per elev. I min hemstad skiljer det . Det är jättemycket pengar, framför allt när man tar bort de fasta kostnaderna. Då är det nästan dubbelt så mycket medel till en elev i en skola i till exempel ett segregerat område. Det har vi . Vi motsätter oss inte att vi ska ha olika – absolut inte – men vi har det . Ändå presterar man inte lika väl. 126 (V) replik: Jag vet inte var i mitt svar jag sa att det enbart handlar om pengar och resurser, så jag förstår över huvud taget inte vad replikskiftet handlar om. Självklart finns det många andra saker att ta tag i. Det handlar om ledarskapet, om att lita på professionen, om att inte stå i riksdags kammare och svartmåla hela den svenska skolan, som vissa tenderar att göra vecka in och vecka ut, om att inte utmåla elever som sämre och om att inte säga att vi ska ha bra och dåliga skolor utan säga att alla skolor ska vara jämlika och likvärdiga och att det är detta som är vårt mål. Grundläggande om utbildningen, Lärare och elever och Över-gripande skolfrågor Om vi går över till frågan om det fria skolvalet antyder att är för ett system där vi har bra och dåliga skolor. Det som ledamoten sa var att vi inte har ett jämlikt skolsystem – det håller jag med om helt och hållet, och det finns många anledningar – och att vi därför ska ha ett fritt skolval. Men då ska vi backa tillbaka. Om vi är politiker som tar detta uppdrag på stort allvar backar vi tillbaka i historien och kollar varför vi inte har en jämlik skola. Då kan vi se att det fria skolvalet är en av anledningarna. Det är alltså inte tvärtom. Det är inte så att vi hade en skola som inte var likvärdig eller jämlik och att vi sedan inrättade det fria skolvalet. Vi inrättade ett fritt skolval, ett marknadssystem, en kommunalisering och ett system där resurserna inte utdelas efter behov i tillräckligt stor utsträckning, och därefter fick vi de problem vi har med likvärdigheten och jämlikheten i svensk skola, inte tvärtom. 127 (C) replik: måste jag höja ambitionerna för svensk skola här. Bra jobbat under sjukdom och allt! Jag har en fråga. Du har sagt här, , att eleverna inte ska kunna gå i annat än den lokala skolan. I min hemkommun, som länge har styrts av Socialdemokraterna med stöd av , har vi en skola där 30–av barnen får behörighet till gymnasiet. Den skolan är tydligen tillräckligt bra. Du säger att de som vill bygga magnetskolor där barnen kan välja att gå tillsammans med barn från resten av stan har fel därför att de barn som kan gå på den skola som har 30–40 procents behörighet måste gå i den. De ska inte få lov att välja en annan skola även om man vet att inte ens hälften av barnen kommer att klara sig. Du säger att karriärtjänster till dessa skolor inte ska prioriteras, så som vi vill – så att de bästa lärarna kommer till de skolor som behöver det mest. pratar du om vinstjakten som ett stort problem, men du har inte några svar om hur vi ska göra med de kommunala skolor som inte levererar resultat. har jag hört dina vackra ord om en verklighet som inte riktigt finns: att vi har tillräckligt med lärare och att det inte finns segregation. Men vad vill du göra just nu för att lösa problemen för de barn som ska börja i skolan och gå dit med sina föräldrar och lämnas över i en skola där inte ens hälften av klasskamraterna klarar sig när de inte får välja en annan skola? 128 (V) replik: Tack för frågorna! Först och främst vill jag att eleverna, när de kommer tillbaka , inte ska nås av meddelandet att deras skola, eller företag som det kallas numera, har gått i konkurs. Jag tycker att det ska vara en grundläggande princip att vi inte ska ha ett skolsystem där eleverna inte vet från vecka till vecka ifall de kan gå kvar i sin skola, på grund av att vi som enda land i världen har ett system där företagare, som inte har något att göra med vår skola, kan investera våra barn på börsen. Detta är en av de saker som jag tycker är viktiga. Grundläggande om utbildningen, Lärare och elever och Över-gripande skolfrågor När det kommer till det fria skolvalet kan ni i läsa motion, där vi säger att vi ska ha ett system där eleverna inte per automatik går i den närmaste skolan utan där upptagningsområdena runt om i vårt land görs om för att få en större blandning av elever och en bättre elevsammansättning. Detta fungerar kanske inte över hela landet på grund av att segregationen inte ser ut på samma sätt i hela , men i de flesta städer kommer det att fungera alldeles utmärkt. Vi vet att själva har kommit med idéer om att ha upptagningsområden som är lite mer varierade än . Detta är ett sätt att göra det på. Ett annat sätt att göra det på, i kombination med detta, alltså när man väl har fått en skola tilldelad, är att man kan ha önskemål om att få byta skola ifall det finns särskilda skäl eller profiler för vissa skolor. Detta ska då ske i samarbete med skolledarna och personalen på skolan så att de vet att de inte helt plötsligt tappar 50 elever. Sedan måste jag ställa en fråga till dig, . Vi har det fria skolvalet i . Detta kan inte någon kommun i landet ändra på , så jag förstod inte riktigt när du sa att man inte får välja skola. Det får man i alla kommuner i landet. Jag vet inte om det är så att ni bara har en skola eller hur det ligger till på den fronten. Du får gärna svara på det. 129 (C) replik: Situationen där man inte får välja skola, , var utifrån det samtal du precis hade med vår kollega om att man inte skulle få välja skola. Det var utifrån den kontexten. Vi har planer på att vi ska se över hur hela valsystemet fungerar, för det behövs. Det behöver komma in olika typer av perspektiv på detta. Men vi kommer inte ifrån att om vi tar bort valfriheten kan vi såklart i teorin se över det, enligt er modell eller en annan modell. Men det kommer fortfarande att vara så att de skolor i som är bland de absolut mest problematiska skolorna i i förhållande till att få människor att få behörighet och som ligger längst ned ofta är kommunala. Frågan är varför vi ska fokusera på att det är någon som har valt att starta en skola som är eftertraktad och som folk gärna vill gå i. Det kanske kommer nyanlända som gärna vill gå i den. Vi har flera skolor i som många nyanlända familjer aktivt väljer på grund av deras profil. Varför är det så farligt att de finns som vi har de kommunala skolorna? Vi har absolut en massa fantastiska kommunala skolor i , men vi har också skolor som verkligen inte lyckas. Varför är problemet de bra privata skolorna, inte de kommunala skolor som inte levererar en skolgång som gör att barnen får en framtid? Detta har jag fortfarande inte förstått. 130 (V) replik: Det är ett stort bekymmer om du som riksdagsledamot, , inte har förstått att vi som enda land i världen experimenterar med ett skolsystem som i stället för att vara ett skolsystem har blivit till en marknad. Detta tycker jag är anmärkningsvärt. Grundläggande om utbildningen, Lärare och elever och Över-gripande skolfrågor Det finns många rapporter som visar att elever som får högre betyg på fristående skolor, speciellt de som är vinstdrivande, senare klarar sig sämre än elever som har gått i kommunala skolor när de går vidare till högre studier. Där finns något att ta tag i när det kommer exempelvis till betygsinflationen, som vi vet att det fria skolvalet och friskolereformen har lett till en stor ökning av. Det finns många rapporter som visar på detta. Ja, jag menar att det är ett stort problem. har inget emot att det finns aktörer som är ideella eller kooperativa eller som inte är ute efter att göra vinst utan som faktiskt är ute efter att ge alla våra elever deras rätt till kunskap och bildning, men så ser det inte ut längre. Vi lever inte längre i det decennium då majoriteten var kooperativa eller inte var ute efter att göra vinst. lever vi i ett samhälle där skolorna främst ägs av tre koncerner som finns på börsen och som totalt struntar i hur det går för våra elever och vars syfte är att göra vinst, precis som ett företag ska ha som syfte. Det är inte företagsamhet som jag vänder mig emot, utan det är att denna logik ska gälla våra barn. När det kommer till karriärstegsreformen, som jag inte hann nämna tidigare, ställde du en fråga kring det. Självklart ska vi ha incitament för att lärare ska söka sig till alla skolor. Det är inte bara skolor i förorterna som har problem att få lärare, utan det har skolor på landsbygden också. Där har vi förslag när det till exempel kommer till att göra avdrag för studielån eller liknande. Det finns en rad saker att göra på det området. Men lösningen är inte att vi ska behålla ett system som är ojämlikt för att komma till rätta med ojämlikhetsproblematiken i den svenska skolan. 131 (KD): Jag vill för tids vinnande börja med att yrka bifall till reservation 20, under punkt 10, i UbU8, reservation 31, under punkt 11, i UbU9 samt reservation 49, under punkt 18, i UbU10. I övrigt står jag naturligtvis bakom samtliga reservationer från . Många olika viktiga ämnen har behandlats här, och jag skulle kunna säga mycket för att förlänga denna debatt. Men jag tänkte föra in en ny fråga och tala om reservation 20 i UbU8 om sex- och samlevnadsundervisningen. Man skulle kunna tro att sex- och samlevnadsundervisningen i denna upplysta tid skulle vara någonting som mer eller mindre sköter sig självt. Men just det faktum att forskning visar att många elever redan i mellanstadiet konsumerar ansenliga mängder pornografi understryker behovet av objektiv undervisning av vuxna personer med kompetens och vana att tala om sådana viktiga och känsliga frågor. Det är nämligen fortfarande många lärare som har svårt att hantera frågor om hur kroppen ser ut och fungerar när det kommer till sexualiteten, som ju också involverar känslolivet, behovet att vara rädda om varandra, att skydda sig mot könssjukdomar och oönskade graviditeter, rätten att säga nej och rätten att bli respekterad för den man är och för den sexuella läggning man har. På många håll i landet har skolan upparbetat ett gott samarbete med ungdomsmottagningarna, där just kompetensen inom detta område finns. Det kan till exempel vara fråga om studiebesök på ungdomsmottagningen då eleverna får bekanta sig med såväl en gynstol, och kanske till och med pröva den, som olika sorters preventivmedel. Erfarenheterna har överlag varit goda. Man har sett hur det avdramatiserar att gå till ungdomsmottagningen, vilket i sin tur gör att ungdomarna blir mer benägna att gå dit när det behövs. vill därför att ungdomsmottagningarna över hela landet ska involveras i sex- och samlevnadsundervisningen. Grundläggande om utbildningen, Lärare och elever och Över-gripande skolfrågor Idrott och hälsa är ett annat viktigt område som vill uppgradera. Ett viktigt mål är en skola som ger eleverna goda och jämlika förutsättningar att nå godkända betyg. Precis som flera talare har nämnt visar forskning att om man har gått ut skolan med godkända betyg är det den främsta skyddsfaktorn mot framtida utanförskap i form av arbetslöshet och kriminalitet och psykosocialt. Det är någonting som Kommuner och Landsting har tagit fasta på i sitt arbete med en strategi för hälsa. Ur detta perspektiv är det anmärkningsvärt att vi fortfarande har en skola där andelen pojkar som inte går ut med godkända betyg ligger lägre än för flickor. i har i ett skolsammanhang betraktat hunnit samla på sig en närmast unik mängd forskningsstudier. Där kunde man visa att när elever får fysisk aktivitet utjämnas skillnaderna i betyg mellan pojkar och flickor – pojkar höjs till flickors nivå. Hos en grupp som ingick i försöket blev av eleverna behöriga till gymnasiet jämfört i kontrollgruppen, som inte fick denna extra tid för daglig fysisk aktivitet. Med de stora skillnader som råder mellan pojkars och flickors förutsättningar att nå godkända betyg är detta uppseendeväckande resultat. Det är förvånande att lagstiftare och skolhuvudmän inte har dragit slutsatsen att detta är en viktig jämställdhetsfråga. Svenska elever har mindre schemalagd idrott än eleverna i många andra europeiska länder. Enligt timplanerna ska ha totalt . Det blir i snitt . Då ska vi ha i bakhuvudet att rasten före och efter idrottstimmen i många skolor inte räcker till för förflyttning, ombyte och duschning. I själva verket blir det ännu mindre tid för idrottslektionen. Skolorna har visserligen möjlighet att själva göra förändringar, både att minska antalet timmar med ned till av det ursprungliga och att lägga in fler idrottspass. Men det medför i realiteten att det blir mycket stora skillnader över landet och även mellan kommuner och inom samma kommun. Det borde inte vara upp till varje skola att själv göra dessa förändringar, utan det borde läggas in i timplanen, så att det inte beror på vilken kommun man bor i och vilken skola man går i om man ska få ett rimligt antal idrottstimmar. Därför vill öka antalet idrottstimmar från dagens 500 till 700. Det är ett steg i rätt riktning att regeringen har gått oss halvvägs till mötes och kommer att öka antalet timmar med idrott och hälsa till 600 för från och med . Men krav på totalt ligger fast, det vill säga . Det gör vi genom att minska motsvarande antal timmar på elevens val. Vidare behöver det preciseras hur dessa timmar ska fördelas mellan årskurserna. Man behöver också se till att inte den teoretiska delen i ämnet idrott och hälsa tar över alltför mycket tid från den nödvändiga fysiska aktiviteten. Så sker i en del skolor. Målet är att ge eleven idrott med fysisk aktivitet . Grundläggande om utbildningen, Lärare och elever och Över-gripande skolfrågor Jag vill också passa på att lyfta fram några av de förslag som har för att förbättra integrationen och ge nyanlända bättre förutsättningar att komma in i arbetslivet. Lite som ett komplement till diskussionen om lärarassistenter föreslår vi i reservation 3 om lärarnas administration bland annat att nyanlända lärare ska kunna introduceras i den svenska skolan genom att ta över en del av lärarnas sidouppgifter. Det kan avlasta lärarna och underlätta för den nyanlända läraren att lära sig svenska och komma in i vårt svenska skolsystem. Nyanlända elever, särskilt de som har kommit till högre upp i åldrarna, har kanske de allra svåraste förutsättningarna att klara skolan med godkända betyg. Därför behövs det reformer för att ge dem en så bra start som möjligt. Språket är en nyckel till god integration i det nya landet. Därför behöver det ses över hur nyanlända barn och unga får en utökad undervisningstid i svenska. Detta tar vi upp i reservation 41. Vi vill också utveckla studie- och yrkesvägledningen. är det drygt 100 000 elever som väljer program till gymnasiet. Men tyvärr är det många elever som fattar beslut med bristfällig information. Att utveckla studie- och yrkesvägledningen är därför centralt, så att fler elever kan göra trygga och välinformerade val. Därför yrkar jag bifall även till reservation 49. 132 (L): Vi i Liberalerna står naturligtvis bakom samtliga våra reservationer, men jag vill särskilt lyfta fram reservation 11 i UbU8 och reservation 46 i UbU9. Anledningen till att vi särskilt lyfter fram reservation 11 handlar om skolornas antimobbningsarbete. Det är med stor besvikelse som jag noterar att majoriteten i utbildningsutskottet avstyrker vårt krav på att åtgärdsprogram ska införas som baseras på forskning och beprövad erfarenhet och att alla skolor runt om i hela landet ska kartlägga arbetet mot mobbning, utbilda personalen och införa rutiner kring hur man ska hantera mobbare men också mobbade elever. Vi kräver att detta genomförs. Det Socialdemokraterna och regeringen hänvisar till är gamla initiativ och beslut som togs när vi i alliansregeringen satt på . Man refererar till årtalet 2011. Det har alltså gått utan att det har kommit några nya initiativ, och det tycker jag är anmärkningsvärt och beklagligt. presenterade vid föredragningen i utskottet att andelen elever som mobbas i skolan tyvärr ökar och även att man inte har fått några nya direktiv eller uppdrag från regeringen på detta viktiga område. Vi lovar att vi kommer att fortsätta jaga regeringen på det här området. I övrigt, herr talman, vill jag fokusera på en särskild punkt i den här debatten. Det handlar om det vi har lyft fram , nämligen studiero, trygghet och arbetsro i skolan. Det gäller såväl elever som, inte minst, skolans personal – lärare och rektorer. I den här debatten verkar det som att vi tvekar inför om det här är ett problem eller inte.