prot · H70952 · 2019-12-16 00:00:00 — § 1 Anmälan om ersättare Talmannen anmälde att (C) inträtt som ersättare för (C) för hennes ledighet den 13 december 2019−20 . att (S) avsagt sig uppdraget som ledamot i utrikesutskottet, att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i försvarsutskottet , att (M) avsagt sig uppdragen som ledamot i utbildningsutskottet och som suppleant i civilutskottet, att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i , att (C) avsagt sig uppdraget som ledamot i och att (M) avsagt sig uppdraget som suppleant i försvarsutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. § 3 Anmälan om kompletteringsval att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som ledamot i utrikesutskottet och som suppleant i utrikesutskottet samt att riksdagsgrupp anmält som ledamot i utbildningsutskottet och som ledamot i trafikutskottet. Talmannen förklarade valda till § 4 Anmälan om vice ordförande i Talmannen anmälde att (M) valts till andre vice ordförande i . § 5 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2019/20:181 Interpellation 2019/20:181 Efterlevandepensioner till utrikesfödda barn av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. § 6 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:SfU1 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 2019/20:SfU4 Utgiftsområde 8 Migration 2019/20:AU2 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 2019/20:AU4 Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen § 7 Utbildning och universitetsforskning betänkande 2019/20:UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (prop. 2019/20:1 delvis) 1 (M): I träffade jag , . Redan på lågstadiet började problemen, när inte knäckte läskoden. När det sedan fortsatte på mellanstadiet kom han mer och mer efter. Han sackade efter i skolan och började slarva med skolarbetet. Han kände sig sämre än alla andra och började bli stökig för att få uppmärksamhet. Han mobbade och blev utfrusen. Ju mer ensam han blev, desto mer stökade han på lektionerna och på rasterna. På högstadiet började skolka, och ingen lärare eller någon annan vuxen gjorde någonting. I nionde klass var knappast i skolan alls. Föräldrarna hade fullt upp med sina egna problem. , , har ingen grundskoleexamen och inget jobb. I träffade jag också Soran, en pojke . Soran är otroligt intelligent, ett så kallat särbegåvat barn med fotografiskt minne. På låg- och mellanstadiet gick det ganska bra, även om Soran var något udda. Men när Soran började på en ny högstadieskola var det stökigt, och personalomsättningen var stor. Många lärare stannade bara ett kort tag, och många vikarier avlöste varandra. Soran började vara hemma mer och mer. Han tyckte att det var tråkigt och stökigt på lektionerna. När den tredje vikarien krävde att eleverna skulle sitta i sina bänkar och läsa Flugornas herre en tredje gång vägrade Soran. Han hade ju redan läst den två gånger och kunde den utantill! Läraren insisterade ändå, men då gick Soran hem. Sedan gick inte Soran till skolan . Soran fick självklart inte något avgångsbetyg från årskurs 9 och kom därför inte in på gymnasiet. Men tack vare föräldrarna fick han göra ett test till MIT i , där han blev mer än välkommen. Sedan gick han där och blev en av deras toppstudenter. Jag har berättat om två elever som jag har träffat i , som båda har misslyckats med att få ett avgångsbetyg i årskurs 9. För en av dem har det gått väldigt bra, men hur det kommer att gå för den andra vet vi inte . Vad vi däremot vet är att om vi ska göra någonting för att förebygga utanförskap, arbetslöshet, missbruk och kriminalitet är det att se till att alla barn och unga går ut och gymnasiet med fullständiga betyg. Det visar all forskning. Så är det inte i . lämnade 27 440 elever årskurs 9 utan fullständiga betyg. Det är fler individer än hela kommuns invånarantal. Var fjärde elev har inte godkänt i ett eller flera ämnen, och det är tyvärr fler än . Enligt statistik, som kom , saknar var fjärde elev betyg i ett eller flera ämnen redan i årskurs 6. Det är det som dagens skoldebatt borde handla om, herr talman. presenterades PISA-undersökningen, den undersökning som genomför där över 70 länders utbildningsresultat jämförs. Tyvärr, men inte förvånande, visade på stora problem i dagens skola. Skolministern twittrade att det var en glädjens dag. Det tycker inte jag och vi moderater. Det var en sorglig dag. Resultaten känner många till. exkluderades, de flesta för att de inte kan tillräckligt mycket svenska. exkluderades, vilket är högre än snittet i EU. 13 ½ procent av de barn som skulle ha deltagit i PISA-provet var frånvarande den dagen, och av dem som ändå gjorde provet fick godkänt. Under detta år har hälften av kommunerna i gjort besparingar i skolan. Vi vill att kommunerna ska satsa på skolan. Därför har vi moderater avsatt 7 miljarder mer till kommunerna så att man kan rekrytera duktiga lärare, behålla dem man har, satsa på fortbildning och satsa på de oersättliga och viktiga rektorerna. Vi har också avsatt 2,4 miljarder för att svensk skola och våra barn ska få fler timmar. I har våra barn nästan mindre lektioner i än snittet i . Vi vill att alla barn ska lära sig svenska. Därför har vi avsatt 100 miljoner för att införa språkförskola så att alla barn kan språket redan när de börjar skolan. Vi moderater har många fler förslag för att förbättra skolan för både elever, lärare, rektorer och annan personal. Vi kommer aldrig att twittra om att vi är glada och nöjda när var fjärde elev lämnar utan betyg och när det saknas tusentals lärare. För oss moderater är alla barn, , viktiga och inte , som i Socialdemokraternas . 2 (S) replik: Den vecka som presenterades kunde vi höra företrädare upprepade gånger uttala sig om hur förfärligt resultatet var. Sedan ägnade hon sig endast åt att prata om vilka som inte hade deltagit i undersökningen samt, precis som , vara upprörd över att man är glad över att kunskapsresultaten har gått upp. Den detalj som är upprörd över grundar sig i regelsystem och är alltså inte något som har bestämt. Det gick till och med så långt i en Expressenintervju att hon påstod att är politiskt styrt. Det stämmer inte. Jag skulle vilja att utvecklar vad hon menar med påståendet att är politiskt styrt. Likaså är vi nog många här inne och säkerligen fler utanför som tittar på detta som är nyfikna på recept för att öka likvärdigheten och minska segregationen. Hur ser detta recept ut? kunde vi läsa och partiledare sjupunktslista över åtgärder som måste till för skolan. Ingenstans nämndes problematiken med likvärdigheten, och ingenstans nämndes heller den marknadisering som skolan präglas av. Det är intressant att notera att ställer sig bakom en misstroendeförklaring just på grund av ett orimligt marknadssystem inom Arbetsförmedlingen men inte med ett ord nämner utmaningen inom samma område i skolan. Därför vill jag gärna veta: Hur ser på denna stora utmaning som fler och fler i vårt samhälle, inte minst själva, tar upp? 3 (M) replik: ställde glädjande nog olika frågor till mig om recept för en bättre skola. Jag har redogjort för några här , och jag får säkert tillfälle att redogöra för några till. Det handlar naturligtvis om fler timmar, om fler lärare, om att alla barn ska kunna lyckas och om de 7 miljarderna extra till kommunerna. Där har ni, , gjort neddragningar som gör att hälften av kommunerna har besparingar. Det handlar också om en bättre lärarutbildning, om att satsa på rektorer, om lugn och ro i skolan och om en rad andra saker. Som socialdemokrat, , kan du väl ändå inte stå här och försvara PISA- undersökningens resultat, som du anklagar mig för att ondgöra mig över? Det är ett bevis på ett stort misslyckande att det i dagens skola är som inte kan tala så bra svenska att de kunde göra provet över huvud taget. Vi hade ett extremt stort bortfall med våra , och ingen kan förklara varför dessa var frånvarande . Oavsett detta blev av dem som gjorde provet underkända. Det kan väl inte vara en glädjens dag för Socialdemokraterna när av dem som gör inte ens får godkänt? 4 (S) replik: Allt det som och efterlyser i sin sjupunktslista över åtgärder är sådant som redan håller på att hända. Det finns ju åtgärder. pratar om fler timmar. Var ska lärarna till dessa fler timmar hittas? Man kan stå i talarstolen eller skriva debattartiklar och önska saker, men man måste också titta på hur det faktiskt ser ut. Om inte och hennes parti har upptäckt det så har vi en stor lärarbrist här i landet, och då vill man ha fler timmar. Det vill vi också ha , men inte . Om vi skulle utöka med fler timmar så som läget är , vilka skulle då undervisa? Det blir de som inte har utbildning. Detta kan väl ändå inte vilja? Jag måste också få säga en sak. I er artikel, , läste i alla fall jag att ni tyckte att det var ett bra PISA-resultat. Jag läste kanske fel, men visst stod det så i artikeln? 5 (M) replik: Jag noterar att inte svarade på min fråga om man tycker att det är okej att vi har som blir underkända i . Jag tycker att det är ett sorgligt resultat av , och ännu sorgligare är självfallet våra egna svenska undersökningar som visar betygsstatistiken år . kan ju inte blunda för att det blir fler elever som inte får ett fullständigt betyg. Det blir färre lärare, och det blir fler elever som inte får godkänt. Detta kan väl ändå inte glädja en socialdemokrat. 6 (L) replik: Jag lyssnade ordentligt på ditt anförande, från , inte minst när det gäller det bekymmersamma läget för olikvärdigheten och de stora skillnaderna i svensk skola. Jag har haft förmånen att jobba med utbildningsfrågor , och har i huvudsak anslutit sig till flera punkter i Liberalernas skolpolitik. Så också på . Det fanns ingenting i artikeln där som skilde sig från den politik som Alliansen och Liberalerna har drivit , men vi skiljer oss åt på några punkter. På grund av de skillnader vi ser i svensk skola förordar vi i Liberalerna ett statligt huvudmannaskap. Detta beror på att tillgången till pedagogiska, utbildade lärare skiljer sig, att satsningarna skiljer sig, att kvaliteten skiljer sig och att läraryrkets status har sjunkit . Därför är min fråga till : Varför motsätter sig ett införande av statligt huvudmannaskap? Den andra punkten där Liberalerna skiljer sig från är att vi inte drar ned på Specialpedagogiska skolmyndigheten, som gör i budgeten. Vi drar inte ned 1,3 miljarder på likvärdighetsbudgeten. Det är precis som säger, att många kommuner har omfattande ekonomiska problem. Då summerar jag. När jag läser budgetförslag ser jag att ni drar ned 1,9 miljarder på utbildningsbudgeten. Hur går er skolpolitik ihop, ? 7 (M) replik: Jag är glad över att ställer frågor. Jag är också glad över att , till skillnad från dem som han bildar ett regeringsunderlag med – Socialdemokraterna – instämmer i de förslag som vi moderater presenterade i artikeln i . Men, , man kan inte bara läsa de poster som du läser, utan det du måste läsa är att vi moderater satsar 7 miljarder mer till kommunerna för att dessa ska kunna satsa på skolan, anställa fler lärare, ha mindre klasser, satsa på specialpedagoger, ha fler särskilda undervisningsgrupper och allt annat som skolan är i behov av. Det är detta vi gör. Socialdemokraterna har styrt detta land och skolfrågorna . Vi har haft en socialdemokratisk skolminister , och vi ser att resultaten går ned, att lärarna blir färre och att inte ens hälften av lärarutbildningarna får godkänt. Min fråga till är: Hur kan ni vara stolta över ert samarbete med Socialdemokraterna när det gäller skolfrågor? 8 (L) replik: talesperson vill inte besvara frågan hur man ska öka likvärdigheten och jämlikheten och få till ökad kvalitet i skolan när man drar ned 2 miljarder, bland annat en halv miljard på lärarassistenter, som ska avlasta lärarnas administrativa börda. Vi vet, och vet det också, att den viktigaste orsaken till att lärare lämnar sitt yrke är bristande arbetsmiljö. Lärarassistenter och stödfunktioner är en av de satsningar som behövs från statens sida. Det går inte att bara skicka ut pengar till den kommunala påsen. Både och jag har varit kommunpolitiker och vet att om pengarna inte är öronmärkta finns det en risk att de går till något annat. Ni drar alltså ned ungefär 2 miljarder på utbildningsbudgeten, . Dessutom kvarstår min fråga: Varför motsätter ni er ett statligt huvudmannaskap? 9 (M) replik: frågar mig igen varför vi drar ned på skolan. Nej, vi drar inte ned på skolan. Vi lägger 7 miljarder mer än regeringen till kommunerna och skolan eftersom det är kommunerna som är ansvariga. Det var som kommunaliserade skolan. Detta beslut var djupt olyckligt. Det jag tror att du och jag är överens om, , är att kunskap är världens starkaste vapen. Om det är något vi kan göra för att förbättra världen för våra barn är det att se till att alla barn går ut med fullständiga betyg. Det innebär också att alla barn ska ha samma chans och samma möjligheter. I den regering som du och ni liberaler är med i skär ni ned på möjligheten för barn att klara av skolan. Det är färre lärare , det är inte tillräckligt bra lärarutbildningar och det är allt fler barn som lämnar skolan utan fullständiga betyg. Jag påminner om att vi i replikskiftena i inte brukar använda ”du” och ”ditt” utan att vi talar via talmannen, det vill säga vi berättar för talmannen vad vi tycker om våra meddebattörer. Vi tilltalar alltså inte varandra direkt. 11 (MP) replik: På Specialpedagogiska skolmyndigheten arbetar landets främsta experter på barn med särskilda behov i skolan – just sådana barn som mötte när hon besökte . föreslår ändå nedskärningar på just Specialpedagogiska skolmyndigheten med . Det kommer att innebära att de behöver säga upp personal som är ute på skolor som behöver hjälp med att lösa situationen för barn som har blivit hemmasittare eller riskerar att bli det. skär också ned på statens stöd till likvärdig skola. Likvärdigheten brister i . Det är det största problemet för svensk skola, och det visar också PISA-undersökningen. Vi i har med utbildningsminister prioriterat att lösa problemet med den ojämlika skolan. Därför infördes också likvärdighetsbidraget, som i den här budgeten byggs ut ytterligare. Likvärdighetsbidraget ger mer till alla skolor men mest till dem som behöver det bäst. Eftersom vi har en stor skolsegregation i det här landet ser behoven på skolorna väldigt olika ut. I vissa skolor finns väldigt få som behöver extrastöd och i andra väldigt många. har äntligen sett att ojämlikheten är ett problem, men man presenterar inga lösningar utan skär ned där pengarna behövs som bäst. 12 (M) replik: frågar mig om hur vi ska få vår budget att gå ihop och pratar om Specialpedagogiska skolmyndigheten. Specialpedagogiska skolmyndigheten gör ett fantastiskt arbete, och vi moderater tycker att det är viktigt. Däremot är man inte från Specialpedagogiska skolmyndigheten ute operativt i skolor och arbetar som speciallärare och jobbar direkt med barnen. Det vi moderater gör för att barn med särskilda behov ska få hjälp är att vi satsar 7 miljarder mer än regeringen och ger de pengarna till kommunerna eftersom skolan lyder under kommunernas budget. För oss är likvärdighet i skolan otroligt viktigt. Vi tror att duktiga och engagerade lärare som har höga förväntningar på barnen är den bästa nyckeln för att åstadkomma en bra skola. Vi tror också att rektor är ovärderlig, och vi tror att det är otroligt viktigt att satsa på våra rektorer och skolledningar runt om i kommunerna och att de barn som har särskilda behov ska få den hjälp som de förtjänar. För oss finns det ingen motsats till att skapa en bra skola som vänder sig till alla barn. Det man kan se nu med den regering vi har haft med och Socialdemokraterna är att fler och fler barn går ut skolan utan fullständiga betyg. Vi ser det i årskurs 9 och vi ser det även nu redan i årskurs 6 att vart fjärde barn inte får ett fullständigt betyg. Hur kan tycka att det verkar som att Socialdemokraternas och skolpolitik leder till någonting positivt? 13 (MP) replik: i regering har det anställts 31 000 fler vuxna i svensk skola. Vi har prioriterat de strukturella utmaningarna med ojämlikheten och infört ett likvärdighetsbidrag som ger mer till alla och mest till dem som behöver det bäst. Resultaten vänder i undersökning efter undersökning. I senaste PISA-mätningen ser vi hur åter är tillbaka inom kunskapsresultaten på alla områden. Vi ser hur lärarnas status är högre i den senaste internationella undersökningen om lärares arbetsvillkor. Vi ser hur svenska elever är bättre i matematik och läsning, inom naturvetenskap, i de mätningar som görs av . Jag är övertygad om att vi behöver mer av den politiken, inte mindre. 14 (M) replik: Det spelar ingen roll om det är 31 000 fler anställda i skolan och vissa parametrar ser bättre ut i , även om det är inom felmarginalen. De kurvor som jag bryr mig om, det som känns i mitt hjärta, går åt fel håll när och Socialdemokraterna styr. Vi har fler barn, , som går ut skolan utan fullständiga betyg. Vi har fler barn som lämnar gymnasiet utan godkänd gymnasieexamen . Det är fler barn i årskurs 6 som har luckor i sina betyg. kan väl ändå inte säga att alla kurvor går åt rätt håll när de som verkligen betyder något går helt åt fel håll? 15 (V) replik: representerar som bekant ett parti som satt vid regeringsmakten innan de som nämndes här tidigare från talarstolen. Att kritisera likvärdighetsarbete eller PISA-resultat vet jag därför inte om egentligen ska göra här. Jag har en fråga till som handlar om det system som vi har i svensk skola och som är unikt i världen eftersom vi är det enda land som tillåter sådana vinstuttag som vi gör. Som bekant är ett parti som sedan starten har stått på riskkapitalisternas sida och har ett antal företrädare som är verksamma såväl inom politiken som inom dessa företag och riskkapitalbolag. Vi vet också att de fyra största friskolekoncernerna gjorde en vinst på . Det är pengar som skulle ha kunnat satsas på att anställa fler lärare, som talar om behövs, och det skulle ha kunnat gå till att öka likvärdigheten. I kommun efter kommun där är med och styr har man satt i system att i de bygglov som ges och i den kommun- och stadsplanering som görs se till att ställa i ordning lokaler för kommande bildningar av friskolor. Anser att det är rättvist och att det är på lika villkor för alla aktörer inom skolan att man i de kommuner som ni styr helt enkelt ger de fristående skolorna ett försprång? Man ger subventioner i form av och bygger lokaler innan de fristående skolorna ens har ansökt om att få starta sin verksamhet. Anser och att det här är rimligt? 16 (M) replik: ställer frågor om friskolorna och valfriheten som vi har i . Jag tror att friskolorna har varit ovärderliga när det gäller kvalitetsutvecklingen i . Jag tror också att friskolorna är en av de saker som har bidragit positivt till att vi har haft en löneutveckling som har gått åt rätt håll hos lärare. Jag ser också många friskolor som gör ett fantastiskt arbete, inte minst när det gäller integration. Jag tänker särskilt på Internationella Engelska Skolan, där man har åtskilliga nationaliteter i samma klassrum och lyckas alldeles utmärkt bra. Det som borde oroa både och oss moderater, liksom socialdemokrater och alla andra partier här, är att var fjärde elev inte klarar av skolan i . Där har vi ett gemensamt ansvar, och jag tycker att vi alla borde känna en stor oro över vad som händer i vår framtid när vart fjärde barn lämnar skolan. får gärna svara på denna fråga: Hur kan ni i sova gott om nätterna och känna er nöjda med det arbete har gjort , när var fjärde elev lämnar skolan utan fullständiga betyg? 17 (V) replik: Jag noterar att inte svarade på min fråga. Det är trots allt jag som är frågeställare här. talar också om att hon tror att den i internationella jämförelser extrema privatiseringen av det svenska skolväsendet har haft en positiv påverkan. Men efter ungefär tre decennier är det inte för att tro, utan det är tid för att faktiskt göra något åt de allra största problem som har uppstått på grund av detta. Löneutvecklingen har inte blivit mer positiv tack vare fristående skolor eftersom man i snitt har lägre lön för sin personal. Internationella Engelska Skolan är dessutom den skola som har sämst elevsammansättning när det gäller elever med olika bakgrund. Vad gäller har jag inte suttit i regering, och jag tänker inte ta något ansvar för detta. Jag vill återigen upprepa min fråga: Anser att det är rimligt att ge fristående aktörer som gör stora vinster dessa förmåner framför kommunerna? 18 (M) replik: I har vi ett unikt system med valfrihet och en helt finansierad skola, vilket innebär att alla kan välja skola utan att behöva betala något vid sidan om. hade vi i ett system där en del hade råd att köpa platser och betala för att gå i friskolor. Så är det inte . kan alla barn välja den skola de tror är bäst för dem. När det sedan gäller tillsyn och kvalitetsgranskning av skolan tycker jag att detta är väldigt viktigt, och jag ser med oro att vi har en rad skolor i som inte presterar tillräckligt hög kvalitet. Därför har vi moderater satsat 44 miljoner mer till Skolinspektionen, för vi tycker att deras arbete är viktigt – att granska kvalitet, se till så att alla barn har god kvalitet, föreslå och vidta åtgärder och, i de fall där det inte går, dra in tillstånd. Jag ser gärna att instämmer i vår önskan och också skjuter till 44 miljoner mer till Skolinspektionen. 19 (C) replik: har PISA-resultatet nämnts, inte minst i anförandet av , och jag undrar genuint vilken hållning är när det gäller detta. När PISA-resultatet presenterades var det svårt att glädjas, kunde man läsa från håll. För sedan, , skrev tillsammans med en debattartikel i , som jag vill citera: ”För sedan kom den senaste Pisamätningen. Det var den första kullen som gick i Alliansens och . Det var glädjande att nu har vänt det kunskapstapp som pågått under .” Och senast, i talarstolen, lyfter att det är svårt att se det som en glädjens dag. Jag undrar därför: Vad är hållning? Var PISA-resultatet glädjande eller inte? 20 (M) replik: frågar mig om inställning till PISA-resultatet. PISA-resultatet är djupt oroande, och det borde oroa även , Liberalerna, Socialdemokraterna, och alla andra här inne. Det är oroande när av barnen inte talar tillräckligt bra svenska eller har något funktionshinder. Den stora bulken var dock de barn som inte fick göra provet för att de inte talar tillräckligt bra svenska. Att vi har så stor andel i jämfört med snittet för övriga är djupt oroande. Den andra delen, att lyckas sämst i hela när det gäller inrikes- kontra utrikesfödda barn, är ännu mer oroande. Det var 13 ½ procent som inte kom och gjorde provet den dagen fast de skulle ha gjort det. Det är en extremt hög siffra, och ingen kan ge någon förklaring till varför så många var borta . Detta är också oroande. Ännu värre är kanske att inte ens fick godkänt. Självklart fanns det siffror som gått åt rätt håll; det gällde kunskaper i matematik, naturkunskap och en del annat. Detta ska vi naturligtvis glädjas åt. Men man kan ändå inte, vilket vi också skrev i artikeln, se som ett glädjeresultat. Skolministern twittrade om en glädjens dag och om att hon var stolt över att vara skolminister. Men de flesta siffror i är djupt oroande och borde oroa inte minst er i . 21 (C) replik: Jag delar uppfattningen att mer självklart behöver göras för att stärka alla elever och deras kunskapsresultat. Men jag tycker att det är glädjande att vi ökar kunskapsresultaten i när det gäller läsförståelse, matematik och naturvetenskap. Det är bra att vi visar att de reformer som genomfördes under Alliansens tid får effekter. Vi har fokus på kunskapsresultat, vilket också skrev i debattartikeln i . Det är därför jag genuint undrar: Är glada över att vi går framåt i , eller är man det inte? När det gäller problemen och de ytterligare saker som behöver göras håller jag med i flera delar.