prot · H60973 · 2019-04-04 00:00:00 — är positiva till att öka klimatstyrningen kopplat till farledsavgifterna för att öka omställningstakten i sjöfartsbranschen och vill göra en översyn av detta. Det skulle dessutom vara ett sätt att premiera dem som väljer att investera i miljövänligare fartyg. Jag vill också säga någonting om flyget. Jag vet att både flyget och sjöfarten har egna betänkanden, men som både jag själv och andra redan har sagt här tycker jag inte att man kan ställa transportslagen mot varandra. stora avstånd gör att vi är helt beroende av ett fungerande flyg. Flyget binder samman , skapar arbetstillfällen och ökar möjligheterna att leva och bo i hela landet. behöver vi göra mer för att minska flygets klimatpåverkan. har länge drivit på i frågan om krav på inblandning av biodrivmedel i flygbränslet för att göra flyget grönare. Jag skulle också behöva säga någonting i detta anförande om att jag beklagar att vi först detta riksdagsår får behandla den nationella planen. Detta är ett ärende som vi vet var planerat att komma före propositionsstoppet . Det kom dock först därefter, vilket fick konsekvensen att den förra inte hann behandla ärendet. Det finns många anledningar till att detta inte är bra. Bland annat handlar det om demokratiskäl, vilket är extra tråkigt att kunna konstatera så här under ett jubileumsår. Jag har lyft fram några utmaningar inom hela transportsektorn. Det här är ingen budgetdebatt, men vi är nog överens om att detta rör stora pengar. Då är det avgörande att pengarna används effektivt, men tyvärr har vi i olika rapporter sett att så inte alltid är fallet. har länge krävt – och tycker alltjämt att det behövs – bättre processer för dessa investeringar. Vårt förslag är att tillsätta ett transportpolitiskt råd som ska granska och utvärdera infrastrukturpolitiken. Detta är inget nytt förslag, utan vi har drivit det . Vägledande måste vara att i högre grad prioritera de projekt som är mest samhällsekonomiskt lönsamma; i vart fall måste vi kunna veta att de är det. råder det dålig kontroll och dålig transparens, och då skulle ett oberoende råd kunna bidra till en mer effektiv användning av våra skattemedel. Vi moderater står såklart bakom samtliga våra reservationer och vårt särskilda yttrande, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 1. Avslutningsvis vill jag säga att det är allvar . Vi måste öka kapaciteten. Vi måste göra mer för att ställa om till hållbarare transporter. Vi måste öka framkomligheten och förbättra punktligheten. Vi måste göra oss av med flaskhalsarna och minska sårbarheten inom alla transportslag. I detta anförande instämde (M). 133 (S) replik: Tack till för hennes anförande! Jag håller med om väldigt mycket av det hon sa om de möjligheter och utmaningar vi har. Om det är någonting vi vet att vi har är det en enorm underhållsskuld till järnvägen. Den har funnits länge, och den har varit svår. Jag tänker på det du, , sa i ditt anförande om att punktlighet och annat till viss del kan ha att göra med att vi inte har satsat tillräckligt på järnvägen. Det gör vi ju verkligen . I denna plan ökar vi resurserna från den förra infrastrukturplanen. Efter att ha läst lite om hur har uttryckt sig om planen blir min fråga till : Delar vår åsikt att dessa satsningar på underhåll av järnväg behövs av att järnvägen fått stå tillbaka? 134 (M) replik: Jag tackar för frågan. Jag hör en underton i frågan från . av underinvesteringar i järnvägsunderhållet tog alliansregeringen över 2006 – det stämmer. Under alliansregeringens fördubblade man anslagen till järnvägsunderhåll. Detta har sagts ett antal gånger i kammaren i dessa debatter. Det är ju lika mycket pengar i våra två budgetar – eller våra två anslag – för detta, så egentligen behöver vi inte ha denna diskussion om och om igen. Frågan går snarare tillbaka. Ni har styrt och haft ansvaret för järnvägen. Ni måste faktiskt ta ansvar för er politik. Jag hörde många fina ord från i talarstolen, men som jag sa i mitt anförande har järnvägen blivit sämre – punktligheten är sämre. När det gäller flyget har ni infört en flygskatt, men ni har inte sett till att utsläppen minskar. Allianspartierna har drivit på för att få igenom ökad användning av biobränsle vad gäller flyget. kom det också rapporter om brister i underhållet. Min fråga tillbaka är: När ska Socialdemokraterna börja ta ansvar för infrastrukturpolitiken? 135 (S) replik: Jag tackar för frågan. Ansvarstagande tycker jag att vi visar i godsstrategi och cykelstrategi och när det gäller järnvägsunderhållet. Vi har ju också före den förra planens avslut satsat mer pengar på vägar och järnvägar , eftersom planen inte räckte till. Om jag kommer ihåg det rätt lovade inför valet en satsning på, tror jag, 20 miljarder på Östlig förbindelse, och ni har varit väldigt tydliga med detta. Jag har aldrig förstått vad det då är vi inte ska göra i denna plan om 700 miljarder. Vad är det vi ska ta bort? Min oro var att i detta återigen ville prioritera ned järnvägen till förmån för väg. Var dessa 20 miljarder ovanpå allting? Eller ingick de i den plan som ni lovade inför valet till , tror jag, som gemensamt sa nej till det? 136 (M) replik: Jag måste erkänna att jag inte kan detaljerna när det gäller olika miljarder. Det handlar om jättemycket pengar och ett långt perspektiv; det rör sig om 2018–2029. Vi har lika många miljarder. Jag hör att ni säger 700 miljarder. Jag har läst om 622 respektive 628 miljarder, men totalt sett är det lika mycket pengar. Vi matchar varenda krona. Jag kan tyvärr inte svara på alla detaljer. Men som jag sa i mitt anförande – även om jag talade om flera transportslag där – måste vi självklart se till att komma till rätta med bristerna i järnvägen. Det håller jag helt med om. 137 (V) replik: får korrigera mig om jag hörde fel, men jag tyckte att jag hörde Roswall säga att klimatmålen måste få större betydelse i infrastrukturplaneringen. Det var ljuv musik i mina öron, för om vi ska nå våra klimatmål är det väldigt viktigt att dessa 700 miljarder går åt rätt håll. När , som man kan säga övervakar klimatpolitiken i , hade sin dragning för oss i trafikutskottet pekade de på att en väldigt viktig åtgärd som vi borde vidta är att utgå från våra klimatmål när vi har infrastrukturplanering och planera därefter. Vi kan inte ha en infrastrukturplanering som bygger på prognoser som handlar om ökad vägtrafik. Det är precis samma sak som sa i det underlag till regeringen om en framtida klimatplan som kom . Min fråga till Roswall blir därför om är beredda att verka för att vi ska ha en infrastrukturplanering som helt och hållet utgår från våra klimatmål. I det sammanhanget skulle jag också vilja fråga om tycker att det är en bra idé att lägga på att bygga en helt ny motorväg här i – Tvärförbindelse – som kommer att leda till ökad trafik och ökade utsläpp. vet vi ju att behoven är stora, till exempel ute i glesbygden, med underhåll av små vägar, underhåll av järnvägen och så vidare. Avslutningsvis, fru talman: vill inte pausa det stora, osäkra signalsystemet ERTMS? Ni kan ju rösta på reservation 28 så gör vi det. 138 (M) replik: Tack för bra frågor, ! Det var helt korrekt uppfattat: Vi måste ställa om alla transportslagen så att de blir mer hållbara. Vi var ju på samma utskottsmöte, och jag ställde då en fråga om bilar . Jag tycker att man hade en lite ensidig syn på detta; jag tycker nog att man måste kunna se en framtid med bilar som är fossilfria. Jag skulle vilja ställa en fråga tillbaka apropå detta: Är nöjd med att ha en regering som vidtar miljöåtgärder som dess egna expertmyndigheter inte anser ger någon effekt? Sju av åtta åtgärder anses inte ge någon effekt. Vi måste ha åtgärder här och som faktiskt ger effekt. Vi har inte råd med symbolpolitik. Det skulle jag vilja fråga tillbaka. Men hade fler frågor till mig. Det gällde ERTMS. har också läst , och det finns en hel del kritik att framföra, precis som sa i sitt anförande. Vi var också på samma utskottsmöte och hörde experter berätta om nyttan med och nödvändigheten av att pausa det – men också riskerna. Vi är väldigt kritiska, återigen, till att vi har projekt som vi inte kan se är samhällsnyttiga. Å andra sidan känner jag i det här läget – här instämmer jag med vad sa – att vi inte heller kan stoppa detta utan att veta resultatet av det. Jag som oppositionspolitiker tänker dock inte ta hela det ansvaret. Jag antar att kommer att ställa frågan också till statsrådet . 139 (V) replik: På frågan om vi i är nöjda med regeringens klimatpolitik är svaret nej. Det är därför vi driver på. Vi är i opposition och kommer att agera blåslampa för att alla våra miljö- och klimatmål ska uppnås. Det är synd att inte klarar av att rösta för reservation 28, som skulle innebära att vi pausar ERTMS och inväntar erfarenheterna från andra länder. Jag tyckte inte att svaret från Roswall på min fråga om klimatmålen ska vara styrande för infrastrukturplaneringen var glasklart, men här får hon en chans till. Det handlar om att till exempel utgå från att vi måste minska våra utsläpp från vägsektorn till 2030 och att inte bygga framtida infrastruktursatsningar på prognoser om ökad vägtrafik. Målet, minskade utsläpp, är alltså det man utgår från. Är det någonting som också kommer att verka för? 140 (M) replik: Jag tyckte att jag var tydlig i mitt anförande. Vi behöver ha transporter här i landet. Vi är ett avlångt land och behöver se till att alla transportslagen fungerar. Men vi måste också se till att utsläppen minskar, särskilt inom transportsektorn eftersom den står för en väldigt stor del av utsläppen. Det är egentligen självklart; sedan har våra två partier förmodligen lite olika sätt att komma till rätta med det. Jag menar framför allt att regeringens politik inte ger de effekter som är avsedda utan ger fel effekter. Det är symbolpolitik som vi inte har tid och råd med. 141 (SD): I detta betänkande har vi inte mindre än 13 reservationer. Vi står bakom samtliga dessa, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna 16 och 23. har vi sett en utveckling där jobben koncentreras till storstadsregionerna och där fler tvingas pendla långa sträckor till sitt arbete eller studier. Vi ser också hur tågresandet ökat kraftigt och mer än fördubblats . Reser man i pendlingstid finns det risk att man får ståplats, trots att det går fler tåg . Att tågen går och att de håller tiden är för oss sverigedemokrater en central fråga, och det är också en tungt vägande faktor när vi valt att ställa oss negativa till en utbyggnad av höghastighetsjärnväg. Vi delar till fullo uppfattningen att det behövs fyra spår Stockholm−Malmö och Stockholm−Göteborg, och det är givetvis inte så att vi är negativa i sig till tåg som färdas i . Den springande punkten är i stället den merkostnad som följer med höghastighetsjärnvägar. Det finns olika beräkningar på vilken merkostnad en höghastighetsjärnväg utgör jämfört med en järnväg som byggs med konventionell teknik, med ballasterade spår, men någonstans mellan 60 och 90 miljarder beräknas kostnaden minska om vi bygger nya spår för snabbtåg i jämfört med höghastighetsjärnväg i . Tidsvinsten med blir inte särskilt stor. Med alternativet kommer man att kunna åka sträckan –på , en sträcka som tar . Skulle höghastighetståget i stället gå i blir tiden och . Man vinner alltså en dryg kvart. Det är ganska dyra minuter. Sträckan –tar och . Med alternativet 320 är du framme och , med det andra alternativet och , en skillnad . Då ska vi komma ihåg att redan har bestämt att stora delar av sträckan ska byggas för i stället för . Detta är det absolut sämsta förslaget, då ingen operatör kommer att anse det lönsamt att köpa in tåg avsedda för eftersom de är avsevärt mycket dyrare i inköp. Men, fru talman, det största feltänket menar jag ändå är att man missar hur många fler sträckor man kan bygga om och förbättra för de 60–90 miljarder man får över om man satsar på järnväg för . Vi har många enkelspårssträckor där kapaciteten är låg och störningskänsligheten hög. Bara i behövs det en utbyggnad till dubbelspår på 20–av järnvägsnätet. Ostkustbanan längs den befolkningstäta är en katastrof och behöver en nybyggnation med dubbelspår på hela sträckningen –. Detta projekt beräknas kosta mellan 23 och 41 miljarder, men det skulle minska restiden mellan och från ungefär sex och till tre och en halv. Mellan och skulle restiden förkortas mot dagens fyra. Här, gott folk, kan vi prata om väl använda pengar! Dessutom är det mycket tung industri längs , och möjligheten att få över trafik från lastbil till tåg skulle stärkas väsentligt, vilket då skulle avlasta E4:an. Det finns många sträckor att lyfta fram, men det skulle ta väldigt mycket tid i anspråk att gå igenom hela behov av en utbyggd järnväg. Vi kan dock konstatera, fru talman, att det är uppenbart att en höghastighetsjärnväg riskerar att bli en gökunge som puttar andra viktiga investeringar ur boet. Men järnvägen är inte bara i behov av investeringar, den är också i skriande behov av upprustning och förstärkt underhåll. I spåret av en kostsam invandringspolitik har järnvägens underhåll fått stå tillbaka. En tredjedel av ställverken är uttjänta, stora delar av kontaktledningsnätet är slitna och skulle varit bytta för 15–. Åldrade sliprar, slitna växlar, slitet spår och dåligt spårläge är några fel som genererar hastighetsnedsättningar och störningar. Listan kan göras lång – väldigt lång. Därför står vi Sverigedemokrater bakom den kraftigt ökade budget som avsätts för att rusta upp den befintliga järnvägen och öka dess tillförlitlighet. Men vem ska byta ut kontaktledningen? Vem ska köra spårriktaren? Vem ska byta ut den trasiga tungkontrollkontakten? som vi kan se kraftigt ökad administration på ser vi att allt färre jobbar ute i spåren, vilket också stärks av Trafikanalys siffror. Och många pensionsavgångar väntar. Enligt fackförbundet kommer var tredje järnvägsarbetare att gå i pension . Man beräknar att det kommer att saknas 700–1 800 järnvägstekniker den närmaste femårsperioden. står utbildningsplatser tomma. Vi måste göra det mer attraktivt att jobba i järnvägsbranschen. Jag hoppas att vi i trafikutskottet kan anordna ett seminarium möjligt för att sätta fokus på problemet. En stor del av underhållet sker på obekväma tider. Det är vanligt att man stänger av spår eller . Det är inte konstigt; trafiken är lägre, och den totala störningen blir såklart betydligt mindre. Men dessa arbetstider lockar oftast inte dagens ungdomar. har man ofta jour och beredskap . Det var betydligt mer sällan . När jag jobbade brukade det vara beredskap var sjätte vecka. Längre tillbaka var det var åttonde. Det är inte alltid roligt att bli inringd mitt för att en växel har blivit uppkörd eller för att det är storm och träd har fallit över kontaktledningen. Men dessa vardagshjältar behövs för att hålla funktionen uppe på vår järnväg. Möjligen kan ett bättre löneläge locka fler till branschen. Vi måste vända på alla stenar för att locka mer personal till järnvägssektorn. Det talas också mycket om att föra över mer trafik från lastbil till järnväg. har svårt att konkurrera med lastbilen av flera skäl. Tilliten till järnvägstrafiken är inte den bästa. Uppåt av transporterna i är på korta sträckor, . Då är järnvägen inte optimal. För ett företag som tillämpar just-in-time håller det inte med ständiga förseningar för ett gods som utlovats till en kund . Och om en fabrik står stilla leder det till höga kostnader och produktionsbortfall. För att vi ska öka järnvägens konkurrenskraft är det A och O att man kan vara säker på att få sitt gods . Här spelar inte bara underhållet en viktig roll. Även kapaciteten spelar in. Med fler dubbelspår ökar såväl punktligheten som kapaciteten, och störningskänsligheten minskar. Kostnaden för ERTMS spelar också in. De små operatörerna har inte råd att utrusta sina lok. Här vill att staten ska gå in och ta kostnaderna för tågoperatörerna. Slås de små operatörerna ut minskar också konkurrensen. För de operatörer som blir kvar kommer slutnotan för ERTMS att hamna hos kunden, som får en ännu högre kostnad för sin järnvägstransport. Järnvägstransporterna har svårt att stå sig i konkurrensen från lastbilsgodset. Som utskottets ordförande tidigare tog upp har vi också så sent som fått en skrivelse från flera tågoperatörer. Vi behöver också skynda på arbetet med att möjliggöra för längre och snabbare godståg. Med längre tåg kan man få ned kostnaderna. Och med snabbare godståg kan man minska skillnaderna i hastighet. Det frigör kapacitet, men man får också en effektivare transport. Detta lämpar sig inte för allt gods. Men en del av godset hade vunnit på ökad hastighet. Även här har motionerat för att påskynda processen. Vad beträffar ERTMS vill jag också framföra våra farhågor om riskerna för att systemet inte är tillräckligt utvecklat och testat för fortsatt implementering enligt plan. Dessutom finns risken för att tågoperatörerna inte hinner installera omborddatan. Därför vill vi pausa införandet i ett till , för att minimera riskerna i projektet. Med tanke på att ungefär en tredjedel av ställverken kan anses mer eller mindre uttjänta menar vi, med stöd av , att införandet i sin helhet är nödvändigt. Att inget göra kommer att öka andelen signal- och ställverksfel. Att byta till ATC är inte heller ekonomiskt lönsamt, sett ur ett längre perspektiv. Vi ger järnvägssektorn mer pengar än någonsin för att stärka upp underhållet och öka investeringarna. har behovet av insatser sannolikt inte varit större i modern tid. Det är därför viktigt att avsatta medel används på det mest effektiva sättet. Vi uppmanar därför de partier som är positiva till en höghastighetsjärnväg att tänka om. De flesta resor som sker med spårbunden transport är av regional eller lokal karaktär. Ska vi bygga en höghastighetsjärnväg för de få procenten som kommer att använda denna, eller ska vi ta krafttag för att få ett väl fungerande och utbyggt järnvägsnät för alla järnvägsresenärer? Vi sverigedemokrater ser till helheten och att pengarna till järnvägen ska komma det stora flertalet vardagspendlare till del. De ska inte gå till storvulna höghastighetssatsningar som kommer betydligt färre till del i en avlägsen framtid. 142 (V) replik: får gärna korrigera mig om jag hörde fel. Men jag hörde tydligt att sa att det är invandringspolitik som har lett till att vi har fått sämre järnvägsunderhåll. Då vill jag fråga : På vilket sätt har invandrarna gjort så att vi har fått sämre järnvägsunderhåll? Kan du ge några konkreta exempel? Vi kan ta infrastrukturplanen som vi diskuterar som exempel. –2029 handlar det om totalt i framtida investeringar. Menar att det är invandrarnas fel att den inte är tillräckligt hög? Skulle det ha blivit mer pengar utan invandring? 143 (SD) replik: Tack för frågan, ! Den var extremt oseriöst ställd. Du hörde mycket väl vad jag sa. Jag talade om kostnaden för invandringspolitik. Du vet att vi lägger långt över 100 miljarder på att finansiera den här migrationspolitiken. Det är pengar som såklart skulle kunna läggas på annat. Man kan välja att säga att vi ska vara humana och ta emot väldigt mycket folk från andra länder. Man kan säga att vi ska vara humana och hjälpa folk där. Men hur som helst kostar det pengar. Man kan såklart välja att säga: Låt det kosta pengar! Men man ska också vara ärlig mot sina väljare och säga att vi då får mindre välfärd och mindre pengar till järnvägssektorn. Här ser vi ett exempel. Ni, som har styrt med vänsterblocket och stöttat dem , har varit med i nedmonteringen av järnvägen. Ni har varit med och orsakat att vi har förseningar. Ni har varit med och orsakat att vi har en sliten järnvägsinfrastruktur. 144 (V) replik: Jag konstaterar att inte kan ge ett enda konkret exempel på hur ökad invandring har lett till sämre järnvägsunderhåll. Jag frågade till exempel på vilket sätt invandringen har påverkat infrastrukturplanen. Det är som, tillsammans med och , har röstat för en budget som leder till att klyftorna i blir större, de rika får mer, de som redan har det knapert får det ännu sämre och klyftan mellan stad och land ökar. vill inte att våra banker ska betala skatt, trots att de gör vinster . Ni vill inte att de absolut rikaste ska betala förmögenhetsskatt. Ni vill inte ha en flygskatt. Ni vill inte att det som smutsar ned ska bidra till att vi får in pengar till just miljöarbete och kanske också lite bättre järnvägsunderhåll. Är det inte som inte är trovärdiga här? Ni skickar notan till invandrarna och påstår att det är deras fel när ni själva har en politik som ökar klyftorna och bara gör att de rika får det bättre. Med politik är det vanligt folk som får betala den stora notan. 145 (SD) replik: Det är och som har skickat notan till svenska skattebetalare. Personer som sliter för att tjäna pengar får betala hög skatt och förväntar sig att få en värdig välfärd. De förväntar sig tåg som går . De förväntar sig vägar som fungerar utan att det bildas köer. Och de förväntar sig trygghet i samhället. Vad har vi fått tack vare ? Vi har fått kraftigt ökad brottslighet och tåg som ständigt är sena. Vi har fått extremt dålig tillgänglighet till vården. Vi har fått problem med att komma in på äldreboende, eftersom det finns för få platser. Det är vad väljarna som har röstat på har fått. Om de är nöjda med det får det stå för dem. Men jag kan konstatera att det säger är ingenting annat än floskler. 146 (C): Som företrädare för i denna debatt vill jag lyfta fram en grundhållning. Det är att utan en väl fungerande transportinfrastruktur i hela landet, oavsett transportslag, finns inte förutsättningarna att skapa arbeten så att människor kan bosätta sig var de vill, för att de enkelt ska kunna resa mellan bostad och arbete eller för den delen för att människor ska kunna ta del av kultur eller att finnas i sociala sammanhang. Transportslagen är för övrigt fem stycken, vill jag passa på att säga, nämligen de traditionella såsom sjöfarten, flyget, vägen och järnvägen men också it-infrastrukturen. Utan fungerande it eller datakommunikation fungerar inte de traditionella på ett optimalt och effektivt sätt. Jag brukar på skoj säga att en väg, bro eller järnväg inte på något vis är ett självändamål. Den gör ingen nytta där den ligger. Men den är en förutsättning, själva blodomloppet, för ett fungerande samhälle. Detta synsätt tycker jag att man måste ha med sig. Av denna orsak måste genom bättre fungerande vägar, järnvägar, flyg, sjöfart och it byggas samman så att fler starka arbetsmarknadsregioner uppstår. En arbetsmarknadsregion är den geografi genom vilken människor har en räckvidd för att dagligdags kunna åka till och från ett arbete och en bostad. Det är där människor i städer, samhällen och byar knyts samman. Det gör man genom ökad rörlighet. Som företrädare för tror jag absolut, fru talman, att vi går en framtid till mötes där vi än mer kommer att röra oss och där vi än mer kommer att flytta gods och transportera saker. Men vi måste göra det på ett smartare och mer effektivt sätt av såväl klimatskäl som sociala och ekonomiska skäl. Låt oss ta industrin och handeln som exempel. Det är de som är grunden för vårt välstånd i ett litet och glest befolkat land i utkant. För industrin är själva transportinfrastrukturen helt avgörande. Utan den stannar industrin, handeln, jobben och basen för vårt välstånd. och Liberalerna har tillsammans med regeringen slutit en sakpolitisk överenskommelse i 73 punkter. Några av dessa handlar om att bygga bättre än . Det handlar om att bättre än bygga ut underhåll av transportinfrastrukturen i . Genom januariavtalet har nått en uppgörelse som innebär att mycket, dock inte allt, av den politik vi driver för klimatsmarta och effektiva transporter av både människor och gods i hela landet nu har förutsättningar att omsättas i handling. Det är bra. Denna hållning kommer jag att stå för och hävda här i kammaren.