prot · H60951 · 2019-02-12 00:00:00 — Jag tycker att det var utmärkt att utrikesministern påpekade att har brutit mot . Faktum är att skälet till att jag över huvud taget engagerade mig politiskt , för vad som är ganska länge sedan, var just upprustningen av kärnvapen i . Pershing II och SS-20 hette de . Jag har alltså samma mål som utrikesministern, och jag delar dessutom hennes bedömning att skälet till att de Natoländer som finns i inte skriver under eller tillträder kommissionen är att de vill känna att de står under ett kärnvapenparaply. Jag antar att det är precis samma logik som ligger bakom att inte tillträder konventionen. Det gör för övrigt inget annat nordiskt land heller. Det sägs att fick frågan av en journalist: Vad gör statsministern om hotar med en kärnvapenattack? Då svarade : Ja, då ringer jag . Det är min tro att det har varit så och att vi har kunnat åtnjuta en säkerhet, särskilt i tider av kärnvapenretorik, som vi numera möts av mer eller mindre från sida. Jag har ställt frågan om varför vissa utredningar som berör UD går på remiss och andra inte gör det. Jag kan notera att jag fortfarande inte har hört något sakligt argument framföras för denna skillnad i beredningsprocessen. Till slut vill jag påminna om att den som verkligen skakade liv i visionen om en kärnvapenfri värld var den före detta presidenten . Han gjorde det . Jag delar gärna ambitionen med utrikesministern: oss följa hans goda exempel och hans vision! 11 HANS (M): Det är detta som är det sorgliga faktumet: Domedagsklockan tickar i fel riktning. Det är därför vi seriöst borde fundera på vad det är som gör att vi möjligtvis kan hindra tickandet och i bästa fall vrida det tillbaka. Omvärlden som den ser ut nu är verkligen rätt vred. Jag tänker på utvecklingen av kärnvapen av , försöken att tygla kärnvapenprogram, den lättsinniga retorik som använder sig av gentemot sina grannländer och den utrustning som finns så ytterligt nära oss, i . Därför delar jag den bedömning som gör, nämligen att det är bra att utrikesministern är tydlig med att har undergrävt och underminerat det viktiga avtal mellan och som kom på plats för 25–. Det är det här vi borde fundera på: Vad är det som reellt kan leda till att vi gör någonting åt detta djävulsvapen? Det är därför notabelt att vi nu har debatterat detta i och att utrikesministern hitintills egentligen inte har berört några av de frågeställningar som ambassadör reser i sin utredning. Det handlar om de eventuella hot som detta innebär mot nuvarande process i form av att den undergrävs. Det här riskerar att hota svenska försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten, och om skulle underteckna och ratificera avtalet innebär det dessutom en risk för svensk industri i samverkan med andra länders industri. Detta är reella saker. Jag utgår ifrån att det är precis denna typ av invändningar som regeringen själv kommer att använda sig av i det fall man inte går vidare med att underteckna och ratificera. Det är därför det finns all anledning att föra ett seriöst samtal. Jag utgår ifrån att vi vet lite mer efter april månads utgång om hur man förhåller sig till utredningen och dess resultat. Om man inte går vidare är regeringen helt fri att själv avsluta processen. Om man vill gå vidare måste man komma till . 12 Utrikesminister (S): Det är av respekt för processen vi gör så här, och jag antar att ni skulle ha svarat samma sak om ni hade varit i regeringsställning. Om man har ett förslag och skickar ut det på remiss ger man alla berörda organisationer möjlighet att komma in med synpunkter, och sedan väger man samman detta. Det kommer säkert att bli en livlig debatt, och sedan ska regeringen förstås fatta ett beslut . Vi har ingen anledning att förhala detta på något sätt. Men jag har full respekt för den demokratiska processen och kommer absolut att vara lojal mot den. Ni har ett litet problem med trovärdigheten. Jag tror er när ni säger att ni känner för berättelse eller för dessa fakta. Men det är trots allt så att ni vill in i Nato, och Nato bygger på kärnvapenavskräckning. Ni vill sätta er under ett kärnvapenparaply. För vår del står vi kvar vid den militära alliansfriheten, som vi menar ger den allra största flexibiliteten och även den största säkerheten. Det är oförenligt med Natomedlemskap. Man måste följa sin övertygelse och fundera över om det verkligen är mer kärnvapen och ett kärnvapenparaply som gör oss säkrare. Eller är det precis tvärtom? Där någonstans är vi. Vi har valt att göra nedrustning och icke-spridning av kärnvapen till en tydlig politisk prioritering. Detta är ett av många verktyg. De viktigaste finns i icke-spridningsavtalet och i de existerande avtal som vi ska vara rädda om. Drivkraften har varit insikten om de fasansfulla humanitära konsekvenser som all användning av kärnvapen skulle ha. Men det handlar lika mycket om svensk och internationell säkerhet, så vår nedrustningspolitik är en integrerad del av vår säkerhetspolitik. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2018/19:10 om solidaritet med 13 Utrikesminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att , vid ett eventuellt brittiskt utträde ur EU, ska omfattas av en svensk solidaritetsförklaring av det slag som riktat mot EU:s medlemmar och de nordiska länderna. är ett viktigt samarbetsland för . Våra länder har en betydande samsyn i frågor på hela den politiska dagordningen, inte minst på det utrikes- och säkerhetspolitiska området. Vårt samarbete vilar på en solid bas av gemensamma grundvärderingar, inte minst tron på och värnandet om den regelbaserade världsordningen och den europeiska säkerhetsordningen. Vi samarbetar ofta och nära, såväl bilateralt som multilateralt. och har samarbetat nära inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken inom EU. Regeringen lägger, mot denna bakgrund, stor vikt vid att säkerställa ett nära partnerskap mellan och på det utrikes- och säkerhetspolitiska området oavsett om är medlem i EU eller inte. Denna ambition yttrar sig bland annat genom att tillhör de medlemsstater som inom EU hårdast driver att EU:s försvarssamarbeten, som Pesco och den föreslagna Europeiska försvarsfonden, ska möjliggöra nära samarbete även med partner och entiteter utanför unionen. Här har regeringen särskilt lyft fram om militär rörlighet i där det är grundläggande att länder som , och kan inkluderas i arbetet. Inom ramen för uppgörelsen om utträdesavtalet enades EU och om en gemensam politisk förklaring om vad man vill uppnå med den framtida relationen. verkade för att göra den texten så ambitiös och öppen som möjligt, inte minst på utrikes- och säkerhetspolitikens område. Därmed finns en god grund för förhandlingarna om framtida avtal. Det är mot den bakgrunden som diskussionerna som rör EU:s utrikes- och säkerhetspolitiska relation med efter ett brittiskt utträde ur EU avses genomföras av EU:s övriga 27 medlemsstater gemensamt. och samarbetar nära även i andra multilaterala sammanhang, exempelvis inom ramen för partnerskap med Nato. Det tydliggjordes i samband med förra höstens Natoövning, Trident Juncture 2018, då en stor mängd brittisk trupp transporterades genom som en del av övningen. ger viktiga bidrag till säkerheten i vårt närområde, bland annat inom ramen för Natos närvaro och övningar i . Även samarbetet i Norra gruppen är ett exempel på multilateralt samarbete med . I Norra gruppen bidrar tillsammans med till samsyn kring säkerhets- och försvarspolitiska frågor i vårt gemensamma närområde. Bilateralt har fördjupat sin säkerhets- och försvarspolitiska relation till väsentligt . har och ett långtgående bilateralt samarbetsprogram, och vi deltar i den brittiska snabbinsatsstyrkan Joint Expeditionary Force. är ett av de länder som den svenska försvarsmakten samarbetar närmast med. Oavsett om är medlem i EU eller inte kommer vårt goda samarbete på bilateral basis och i de olika multilaterala forum jag här har nämnt naturligtvis att fortsätta. Det är ett samarbete baserat på solidaritet, gemensamma intressen och ett delat starkt engagemang för den europeiska säkerhetsordningen. Det brittiska EU-utträdet aktualiserar frågan huruvida vår nationella solidaritetsförklaring, som omfattar de nordiska länderna och EU-länderna, bör justeras för att även fortsättningsvis omfatta . Regeringens grundinställning är tydlig. Vår solidaritet med är stark. Det visade vi bland annat prov på efter nervgiftsangreppet i . Den svenska solidaritetsförklaringen är en i vår utrikes- och säkerhetspolitik. En eventuell ändring av vår solidaritetsförklaring föregås av breda säkerhetspolitiska diskussioner och förankring i samt sker i transparens med de länder, inte minst våra EU-partner, som berörs av en solidaritetsförklaring. Enligt anvisningarna för Försvarsberedningens arbete ska beredningen redovisa sin bedömning av den säkerhetspolitiska utvecklingen och sammanhängande konsekvenser för svensk försvars- och säkerhetspolitik. Jag ser fram emot beredningens rapport senare i vår. 14 (L): Tack, utrikesministern, för svaret på interpellationen! Det var ett långt svar på en ganska kort interpellation. Det är väl inte utan att jag nästan kastar en tanke tillbaka till den föregående debatten med alla dessa vänliga ord. är ju också ett kärnvapenland, men jag delar den bedömning som utrikesministern gör att det är otroligt viktigt för med nära relationer med detta land på både försvars- och säkerhetsområdet. I svaret nämndes när brittiska förband transporterades genom , och ja, där har vi så att säga en av de eventuella komplikationer som kan följa av ett tillträde till den konvention som vi nu inte ska debattera. Jag måste dock beklaga att utrikesministern här inte kan ge ett positivt svar. Det är min bedömning att om hade gjort en solidaritetsförklaring, som vi gjorde förra gången unilateralt, gentemot innan en eventuell brexit tror jag att andra länder hade sett detta exempel och följt efter. hänvisar i stället utrikesministern till Försvarsberedningen som, fru talman, var en grupp som hon kallade för ”någon arbetsgrupp” i . Det är riktigt att Försvarsberedningen med stor sannolikhet kommer med en slutrapport , men kan redan ha lämnat den europeiska unionen. kan detta inträffa. Ska man då invänta Försvarsberedningen och sedan en eventuell beredning och kanske en förankring i , som utrikesministern antyder i sitt svar, landar vi någonstans vid slutet av 2020, för det är då nästa försvarsbeslut kommer att fattas. Jag beklagar denna tidsutdräkt djupt, för jag tror att den är skadlig både för oss och för . Enligt regeringsformen är det regeringen som svarar för utrikespolitiken. Jag kan förstå att man har glömt bort den här konsekvensen av brexit, nämligen att inte längre omfattas av vår solidaritetsförklaring. Men jag är faktiskt bedrövad över att man nu inte använder tiden till att agera. Jag tror att frågan i den här kammaren är tämligen okontroversiell, och jag tror att den är rätt okontroversiell också i . 15 HANS (M): Jag måste säga att jag tycker att det är en klurig frågeställning som reste här. Jag ska ärligen erkänna att fram till att han skrev sin interpellation hade inte jag heller tänkt på det, utan vi har, fru talman, alla varit så absorberade av inte minst de ekonomiska konsekvenserna av brexit och av vad som händer med våra medborgare och med rörligheten i . Det har verkligen varit det som har upptagit vår tid, men det här är ju ett absolut relevant perspektiv som kollegan lyfter fram. Jag måste ändå säga att även om jag förstår den kritik som riktar mot utrikesministern gällande tidsutdräkten tycker jag att det finns väsentliga komponenter i utrikesministerns svar som är bra. Det tydliggör hur oerhört viktigt är för , inte minst rörande det som understryks av utrikesministern om det vi brukar kalla för Norra gruppen. Jag tillhör dem som tror att en konsekvens av brexit, som vi kan beklaga och som kommer att skapa problem för och för men som det är det brittiska folket och den brittiska regeringen som ytterst har att hantera, är att man kommer att försöka investera mer tid och kraft i olika former av försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten. När man har en lösare ekonomisk relation kommer man på andra sätt att tydliggöra sina kontakter och relationer med andra länder. Då tror jag att det är viktigt att ha det här perspektivet, var vi för svenskt vidkommande söker vår säkerhet. Jag menar att det är i . Det är i , i och sedan vidare i de länder som finns i vår närhet: , , och . Därför tycker jag att frågeställning om en solidaritetsförklaring även gentemot förtjänar att tas på stort allvar. Det är ett sätt att knyta banden, att binda ihop den gemenskapen. Några av de här länderna kommer att vara med i både EU och Nato: , , , och . Några kommer att vara med i EU men inte i Nato: beklagligtvis och . Några kommer inte att vara med i EU men likväl i Nato: och . Därför tror jag att det är viktigt att forma det här nätet av försvar och säkerhet. Det finns alltså all anledning att uppmuntra regeringen att vara lite mer välvillig till Liberalerna och på just den här punkten. Sedan har ni ytterligare 73 punkter att rådbråka om, men det kan vi lämna därhän i den här interpellationsdebatten. Avslutningsvis tycker jag att det är bra att utrikesministern tydligt markerar mot nervgiftsattentatet i . Det riktades mot två personer, och alldeles oavsiktligt och djupt tragiskt förolyckades en person. Men även om det var i mycket liten skala är det en kemvapenattack på vår kontinent. Det är i grunden förfärligt. I den förra interpellationsdebatten talade vi om kärnvapen. Men här är det kemvapen, som någon bevisligen har använt. Därför är det bra att vi, land efter land, tydligt stod upp bakom när de utsattes för detta oerhörda angrepp från rysk sida gentemot personer i deras land. Låt oss alla uppmuntras av önskan om solidaritetsförklaring och försöka hitta snabbare former för att föda fram denna. 16 Utrikesminister (S): Ja, det var ett långt svar. Jag tänkte att ni kanske skulle räkna ut att det var ett sätt att beskriva vår långvariga, djupa och vänskapliga samarbetsrelation med . när det bara är kvar till det planerade utträdet ur EU är omständigheterna och villkoren för ett sådant utträde fortfarande oklara. Till att börja med vet vi inte exakt hur det kommer att ske. Men vi vet att det kommer att få konsekvenser på många områden. Ni har väldigt bråttom med saker , och . Ni tycker att allting ska ske mycket snabbare. Jag kan trösta er båda med att vi förstås också har tänkt mycket på den här frågan. Men vår utgångspunkt är att vi behöver överlägga med och förstås få Försvarsberedningens syn på det här. Det är väl högst rimligt att Försvarsberedningen tittar på just solidaritetsförklaringar och vad som kommer att hända i det fall vi nu ser ett utträde. Men vi behöver också överlägga med våra EU-partner. Vi tycker att man måste tänka att det här är en justering av vår solidaritetsförklaring, och det kan inte ske i ett vakuum. Det ska vara en politisk signal i ett bredare sammanhang och bör samordnas med våra EU-vänner. Det gäller alltså inte bara relation till . Det handlar också om hur EU som institution, precis som de individuella EU-länderna, ska förhålla sig till efter ett brittiskt EU-utträde. Därför tycker vi att en sådan process måste ske i transparens med andra länder, framför allt med våra EU-partner. Det är komplicerade frågor som måste hanteras. Och förutsättningarna är väldigt olika för EU-länderna. En del är, som mycket riktigt påpekar, med i Nato. Andra har nära bilaterala relationer med . Därför tycker vi att vi även här kan vänta någon månad eller till, tills Försvarsberedningen kommer med sitt förslag. Vi tror att det tjänar på att vara genomtänkt och väl förankrat hos alla som kommer att vara involverade. Men signalen borde ändå ha gått fram när det gäller vår inställning till och samarbetet med . Vi har även, precis som sa, reagerat mycket starkt på att en sådan fullständigt vansinnig attack kunde äga rum i . Vi har agerat i enlighet därmed och visat vår solidaritet med . 17 (L): Jag levde i tron att vår solidaritetsförklaring, som kom till före Lissabonfördraget och den därstädes varande solidaritetsklausulen i artikel 42, var någonting som som nation gjorde helt vid sidan av EU. Detsamma gäller när vi gick in i Joint Expeditionary Force, som inte har några kopplingar till EU, och när vi gick in eller Norra gruppen, som leds av och som inte heller har någonting med EU att göra. Jag kan inte riktigt förstå varför vi ska överlägga med och möjligen överlåta till andra medlemsländer i EU att ha synpunkter på detta. Det säger jag trots att jag är en mycket stark EU-vän. Jag tror i och för sig att det till och med i den kretsen skulle ha varit helt okontroversiellt om skulle ha gjort det här. Utrikesministern säger på slutet att vi kan dröja någon månad till och vänta in Försvarsberedningen. Ja, det kan vi göra. Men en viktig poäng går förlorad. Den här typen av säkerhetspolitiska relationer bör, för att använda ett modernt uttryck, vara sömlösa. Det behöver inte uppstå något vakuum, inte ens en tendens till osäkerhet. Min uppfattning är att om man kan agera prematurt ska man göra det. Jag har dock fått svar från utrikesministern. Jag sitter själv med i Försvarsberedningen och borde kanske ta det som en komplimang att det här avgörandet delvis överlåts på mig. Men just den här gången hade jag mycket hellre sett att regeringen gick före. Det finns all anledning att fördöma det som skedde i . Det var dessutom med viss förfäran jag runt jultid läste att Today till jul skickade en chokladkatedral som föreställde Salisburykatedralen till sina massmediekollegor i . Det ger tyvärr en skrämmande bild av det stämningsläge som vi just nu har i världen. 18 Utrikesminister (S): Tack, och ! vet vi inte ens hur utträdet kommer att ske. Det är klart att det är en fördel att vi förbereder oss så noga vi över huvud taget kan, att vi talar med våra EU-partner och att vi låter Försvarsberedningen titta på det. Om vi inte hade gjort det tror jag att ni hade klagat på det i den här kammaren. Risken är stor för det. Jag tycker alltid att det är säkrast att se till att förankra vår syn på det. Budskapet kunde inte heller vara tydligare från er sida. Ni har också förstått vår inriktning och att vi uppskattar samarbetet med . kommer även i fortsättningen att värdera det och det ömsesidiga intresse vi har av en säkerhets- och försvarspolitik i . Vårt samarbete tillåter att vi är nära. I krishanteringsinsatser och annat har vi också samarbetat väldigt väl. Vi kommer att ta oss och försöka vara så väl förberedda som vi kan. Vi hoppas också att vi får en klok synpunkt från Försvarsberedningen. Vi vill säkerställa ett nära partnerskap med , och mellan och , på utrikes- och säkerhetspolitikens område, oavsett om är medlem i EU eller inte. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2018/19:24 om visumfrihet inom EU för medborgarna i Kosovo 19 Utrikesminister (S): har frågat mig vad jag gör för att underlätta för medborgarna i Kosovo att få möjlighet till visumfrihet inom EU. är en viktig region för EU och för . Utvecklingen där har en direkt inverkan på oss i både positiv och negativ riktning. EU‑närmandeprocessen är en av de främsta drivkrafterna för fortsatt stabilitet samt demokratisk och ekonomisk utveckling på västra , och den utgör grunden i regeringens politik gentemot regionen. Målet att erhålla EU-medlemskap har motiverat länderna att genomföra reformer som bland annat bidrar till en stärkt rättsstat, stärkt skydd av mänskliga rättigheter och ökad ekonomisk integration med EU. Jag delar interpellantens uppfattning att ökad handel och andra relationer är ett långsiktigt bidrag till fördjupad fred. stöder de västra , såväl politiskt som genom det bilaterala reformsamarbetet. Det svenska reformsamarbetet med Kosovo påbörjades och uppgick till . Stödet fokuserar på reformer som bidrar till ekonomisk utveckling, stärkt demokrati och skydd av mänskliga rättigheter, förbättrad miljö och minskad klimatpåverkan. Ett tjugotal svenskar, såsom poliser och åklagare, deltar dessutom i EU:s rättsstatsinsats Eulex, som bidrar till att stärka Kosovo som rättsstat. och Kosovo har en nära relation, inte minst genom de mer än 40 000 personer med kosovariskt ursprung som utgör en viktig del av det svenska samhället. för en nära dialog med Kosovo om landets EU-närmande och utveckling. Inom EU är pådrivande för att EU ska spela en aktiv roll på västra . Viseringsfriheten bidrar till ökad integration och utgör en viktig del av EU:s politik gentemot regionen. För de fem länder på västra som redan har erhållit viseringsfrihet till EU har det varit en tydlig bekräftelse på EU:s engagemang. drev aktivt viseringsfrågan under vårt ordförandeskap i EU 2009, då , och erhöll viseringsfrihet. är det av största vikt att noggranna riskbedömningar görs innan EU fattar beslut och att de åtgärder länderna i fråga genomför för att förhindra missbruk av viseringsfriheten ger avsedd effekt. För att erhålla viseringsfrihet har länderna på västra genomfört reformer för att möta kriterier på områden såsom bekämpning av korruption, organiserad brottslighet och irreguljär migration. har i uppdrag att bevaka och regelbundet rapportera om hur kriterierna efterlevs. I en rapport bedömde att Kosovo uppnått de uppställda kriterierna för viseringsfrihet. Det är nu upp till medlemsstaterna att ta ställning till kommissionens bedömning och analysera vilka risker som ett beslut om viseringsfrihet skulle innebära. Regeringens ståndpunkt är att vi kan stödja viseringsfrihet för Kosovo när kriterierna är genomförda och identifierade risker, till exempel risken för ett ökat antal ogrundade asylansökningar från Kosovo, har omhändertagits på ett godtagbart sätt. Frågan behandlas inom , och en säkerhets- och migrationsrelaterad analys pågår. 20 (KD): Jag vill börja med att tacka utrikesminister för svaret. Jag noterar med glädje att vi i sak verkar vara överens. ser jag att statsrådet inte ger något löfte om när visumfrihet kan införas, utan statsrådet hänvisar till att det utreds inom . Jag har förståelse för att man kan känna oro för ogrundade asylansökningar, men det kan vi rätt enkelt hantera genom att konstatera att Kosovo är ett säkert land att leva och bo i, vilket gör att vi kan vara tydliga med att medborgare från Kosovo inte kommer att få asyl i . Oro för okynnesansökningar får inte resultera i att handel och mellanmänskliga relationer försvåras. Efter det att kollapsade såg vi hur olika former av politiska rörelser utnyttjade nationalismen för att stärka den egna nationella identiteten. Även om nationell mobilisering kan leda till positiv utveckling för ett enskilt land är nationalismen en kraft som även kan användas för att skapa konflikter. Tyvärr valde 90-talets politiska ledare på att använda nationalismen för att mobilisera gentemot varandra, vilket resulterade i ett antal blodiga krig, där tidigare vänner och grannar ställdes mot varandra. Efter dessa krig har EU försökt att använda sig av sina institutioner samt den gemensamma marknaden för att skapa förutsättningar för en långsiktig fred på . Det är bra, då handel och ömsesidigt beroende har visat sig vara ett av de bästa fredsbevarande incitamenten. Nationalismens mörka skugga har dock inte lämnat denna del av , utan vi ser hur olika länder och politiska företrädare fortsätter att odla den egna särarten i konflikt med andras intressen. Detta gör att det finns en risk för nya konflikter på . En del konfliktrisker har hanterats genom förändrade gränser samt namnbyten, vilket är bra, då vi måste göra allt som står i vår makt för att undvika ytterligare krig i denna del av . Men vi ser också hur Kosovo har haft det svårare än andra länder, då man har blockerats från att delta i olika internationella institutioner. Det är utifrån detta perspektiv som vi måste se på visumfrågan.