prot · H70939 · 2019-11-27 00:00:00 — Den generella välfärden är dock en central del i den svenska modellen och ses som en framgång för . Såväl som IMF kallar den för vår främsta konkurrensfördel. Ändå verkar det finnas en iver i att kraftigt beskära den, för på något annat sätt kan budgetpropositionen inte tolkas. Ojämlikheten ska tydligen öka, och sparpaket på sparpaket i välfärden rullar fram med oerhörda konsekvenser för barn, unga, gamla, sjuka, funktionsnedsatta och alla oss som är i behov av välfärden. Detta sker som det genomförs nya skattesänkningar för dem som redan har det bäst ställt. Det är precis som om skattesänkningar skulle vara viktigare än bra bemanning för de gamla på äldreboendena eller än skolan, vården, fältassistenter ute på stan, färdtjänst, missbruksvård, kulturskolor, nattis och allt vad det nu sparas på. Listan är snart oändligt lång. Medan Socialdemokraterna prioriterar välbeställda män i och medan de väljer skattesänkningar före välfärden prioriterar vi i förskollärarna, barnen, de gamla och välfärden. budgetmotion En plan för jämlikhet och grön omställning visar att en annan politik är möjlig. Det är en politik som gör mer jämlikt, tryggt, grönt och rättvist. tycker att det är rimligt att höginkomsttagare som i betalar mer i inkomstskatt. Vi vill beskatta stora förmögenheter och stora arv, införa en progressiv kapitalbeskattning, trappa ned ränteavdragen och låta villaägare i , och betala mycket mer i fastighetsskatt än vad en villaägare i gör för sin lilla träkåk. återinför vi principen lika skatt vid lika inkomst. Det är inte rimligt att den som har oturen att vara sjuk också ska betala mest i skatt. Vi sänker dessutom skatten för dem som tjänar under 30 000. Vi använder helt enkelt skattesystemet för att omfördela från hög- till låginkomsttagare, till skillnad från Socialdemokraterna som har tappat tilltron till att använda skattesystemet för omfördelning. Genom våra skatteförslag får vi därmed inkomster till att bygga mer jämlikt. Statens budget 2020 Rambeslutet För oss är välfärdsverksamheterna centrala. Därför är personalbristen så viktig att lösa. Vi föreslår därför en stor reform på 50 miljarder där staten tar ansvar för att tillse att välfärden har den personal den behöver och bekostar det. Vi menar att den så kallade Dalamodellen med arbetsplatsintegrerat lärande bör användas för hela landet. Den innebär att man studerar på deltid och jobbar deltid med avtalsenlig lön, och det ska gälla bristyrken som undersköterskor, socionomer, lärare, sjuksköterskor, förskollärare med flera. Att studera utan att behöva ta studielån skulle vara en förmån som också skulle göra att välfärden garanterat fick fler anställda, och det behövs. Vi satsar också på att ge äldreomsorgen mer resurser till fler anställda och mer fortbildning, så att stressen kan minska och mer tid ges till den gamlas omsorg. Vi vill satsa på hemlagad mat i , för man ska kunna få känna doften av och få nylagad mat trots att man kan laga den själv. Man ska inte behöva äta mikrovärmd mat dag ut och dag in. De tidiga åldrarna i skolan ses inom forskningen och i verkligheten som väldigt avgörande. Därför lägger vi våra största resurstillskott för skolan just där liksom på förskolan och fritidshemmen. Gruppstorlekar ska kunna minskas eller personaltätheten öka; mer tid ska kunna ges till varje enskilt barn. Kommunsektorn tillförs 20 miljarder i såväl generella som riktade statsbidrag, som exempelvis extra pengar till sjukvård på landsbygden, för vi vill säkra välfärdens finansiering tvingas många människor avstå från att gå till tandläkaren. Bland människor med låg inkomst gick till tandläkaren, medan av dem med hög inkomst gick till tandläkaren. Människor med låg inkomst tvingas de facto oftare dra ut tänderna då de inte har råd med rotfyllning. Klass har betydelse på så många sätt, och därför föreslår vi ett högkostnadsskydd inom tandvården. Det ska kosta max att gå till tandläkaren. Vet ni att det faktiskt skulle kosta mindre än ? Vad är viktigast: skattesubventionerad privat städning i och eller friska tänder till alla? Svaret borde vara enkelt, i varje fall är det enkelt för . Alla som säger sig stå upp för den svenska modellen borde vara väldigt oroliga när de ser vad som händer i sjukförsäkringen. Att människor inte tillåts vara sjukskrivna trots att de är sjuka eller att kronisk sjukdom och därmed kroniskt nedsatt arbetsförmåga innebär fattigdom är en skam för vårt välfärdsland. Sjukförsäkringen måste därför repareras och sjukersättningen höjas kraftigt. I vår budget höjs inkomsten för den som har den högsta garantiersättningen med , eftersom den personen dessutom får en kraftig skattesänkning. Jag kan lova er att det gör skillnad. Om man har i inkomst är varenda krona välkommen. Det gör alltså en väldigt stor skillnad. Statens budget 2020 Rambeslutet Vi föreslår också att garantipensionen höjs kraftigt, med . Vi föreslår avgiftsfria mediciner för alla , och vi föreslår att trygghetslarmen ska vara avgiftsfria. Det är inte rimligt att man som gammal ska behöva vrida och vända på varenda krona och ändå tvingas be barnen om ekonomisk hjälp eller behöva avstå socialt liv med sin eller avstå presenter till barnbarnen. Vi vill helt enkelt att när man blir gammal ska man ha ett värdigt och tryggt liv. har vidare den största satsningen på klimatet, en riktig grön omställning. Vi föreslår en kraftigt utbyggd kollektivtrafik med sänkta avgifter så att fler ska välja bussen, tunnelbanan eller spårvagnen. Vi gör även en särskild, riktad satsning till landsbygdens kollektivtrafik, laddinfrastruktur och konverteringsstöd för bilar. Vi inför ett stöd för installation av solceller på offentliga byggnaders tak. Stöd ges också till ett grönare jordbruk och närproducerad mat. Vi drar ned på motorvägsbyggen i för att göra satsningar på järnväg i hela landet, för vi tar klimatförändringen på allvar. Antingen öser man nya och större RUT-bidrag över de rikaste i samhället, sänker skatten för välbeställda män i och sparar på ekonomiskt utsatta och välfärden som 73-punktsgänget gör – ett land som dras isär. Eller så satsar man på att bygga ett mer jämlikt samhälle, där man motverkar segregation och fattigdom och omfördelar. Man satsar på välfärden och grön omställning, så som gör, för ett för alla, inte några få, och för ett som håller ihop. 29 (KD) replik: Förra mandatperioden fick prova mycket av sin politik inom sjukvårdsområdet. Då kunde vi se dramatiskt längre vårdköer i . Ett skäl till det var att kömiljarden togs bort. ska den visserligen återinföras i en uppdaterad och förbättrad version, tack vare M-KD-budgeten. Detta är även något som regeringen och januaripartierna har anammat. Det här har dock inte sjunkit in hos . I budgetförslag tar man bort nästan 3 miljarder från ersättningar för att minska vårdköer. Det är ersättningar som ska öka tillgängligheten i vården. Min fråga är: Varför? 30 (V) replik: Sjukvården lider av personalbrist. Det är därför vårdplatser stängs ned. Det är personalbristen som är den grundläggande orsaken till att man inte klarar vårdköerna. Det tror jag att även i grund och botten vet. fick förra mandatperioden igenom 2 miljarder till en extra satsning på just anställda i sjukvården för att möjliggöra till exempel att det blir bättre scheman, att fler anställs eller att det överlag blir bättre arbetsvillkor och löner. I vår egen budget satsar vi också mycket mer på personalen i sjukvården i stället för att lägga pengarna på en kömiljard. satsar väldigt mycket på sjukvården, för det är en grundläggande fråga för oss. Vi tycker att vi måste lösa personalbristen. Det är också därför vi föreslår en stor utbildningssatsning, det vill säga 50 miljarder för att utbilda till bristyrken. Att vi löser personalbristen måste väl ändå vara det mest grundläggande, för då löser vi också krisen i sjukvården. Statens budget 2020 Rambeslutet Vore jag skulle jag nog vara lite tyst, för det är väl så att högern styr i de flesta regioner . Hur ser det ut här i med de underskott som finns? Är inte med och beslutar om Nya och de stora neddragningarna på personal på olika sjukhus? Är det inte ni som regerar ihop med här i ? Är det inte ni som alltid prioriterar sänkt skatt i före en bra sjukvård? 31 (KD) replik: har ju till exempel inte särskilt låg skatt. Men om frågan är om vi är med och styr på många ställen är svaret ja. Den frågan var lätt att svara på. svarar däremot inte på frågan. Varför avskaffar ni det verktyg som har visat sig fungera? SKL har sagt att det fungerar och att det var nödvändigt att sätta fokus på detta. har i en utvärdering visat att det fungerar. Det är det här som är frågan. Jag har inget emot mer resurser. Vi tillför också mer resurser: till personal, till en satsning på landsbygden för att lösa personalsituationen där, precis som gör, till fler utbildningsplatser och så vidare. Detta verktyg innebär att man får prestationsbaserade ersättningar som man kan använda till exempelvis mer personal men som håller fokus på tillgängligheten. Det vi har sett med er politik är fördubblade vårdköer. 32 (V) replik: Fördubblade vårdköer vet man säkert en hel del om när man är med och styr i regionerna, eftersom det är där det avgörs hur vårdköerna ser ut. Jag kommer ihåg – det kanske inte gör – ett antal debattartiklar där professionen gick ut och ifrågasatte kömiljarden. Man menade att multisjuka äldre och kroniskt sjuka kom i kläm då mer ”friska” fick gå före i kön, det vill säga att kömiljarden innebar att man gick ifrån principen om behovsstyrd sjukvård. Den principen är central för oss. Därför tycker vi att det är bättre att satsa pengarna på sjukvården, se till att de anställda har bättre arbetsvillkor, så att de stannar kvar och inte flyr därifrån, och se till att man får bättre löner och att man kan studera och få betalt . Då kommer fler att välja de här yrkena. Det är ändå det mest avgörande för hur vi ska hantera köer och sjukas behov . 33 (KD): Jag yrkar bifall till reservationerna 4 och 8 i betänkandet. Vi ser orosmoln på den ekonomiska himlen, med handelskrig, brexit, eskalerande konflikter i och ett som tar sig allt större friheter i att expandera ofriheten. Vi ser en växande nationalegoism som utmanar internationell samverkan, som EU har svårt att samla sig och bli en kraft som motvikt och global ledare. Statens budget 2020 Rambeslutet I spåren av detta ökar polarisering och konflikt. Kampen mot fattigdom och klimatförändringar försvåras. Demokrati och mänskliga rättigheter riskerar att trängas tillbaka. Men denna nationalegoism påverkar också internationell ekonomi, handel och framtidstro. Den kan spä på de dystrare ekonomiska utsikterna, vilket innebär stora ekonomiska risker och kan slå mot ett litet handelsberoende land som . Vi har också våra inhemska problem, som riskerar att fördjupas när konjunkturen vänder. Utsatta på arbetsmarknaden hamnar längre från en arbetsgemenskap. Det finns ingen plats för dig. Kommun efter kommun gör nu nedskärningar som drabbar äldreomsorgen. Sjuka äldre blir sämre när ensamhet kryper längs väggarna i väntan på ett äldreboende. Det finns inte rum för dig. 122 000 personer har väntat olagligt länge på vård i ett sjukvårdssystem som inte fungerar. Det finns ingen tid för dig. Välfärdspersonalen i Kommunsverige slår larm om orimliga arbetsvillkor. Kommuner brottas med sviktande ekonomi. Skolmisslyckandena som förstärker utanförskapet är alltför många. Drömmar och tillväxt hotas när vanliga inkomsttagare inte kan flytta till det nya jobbet för att de inte får tag i en egen bostad. Den trygghetskris som växt i styrka har slagit ut med kraft. Skuggorna når längre. krävs reformer och prioriteringar. och budget började detta och tillförde stora resurser till vård, polis, försvar och kommuner. Det blev fler utbildningsplatser och borttagen särskild löneskatt för äldre som jobbar. grupper fick sänkt skatt på arbete, vilket gynnar fler jobb, men också sänkt skatt på pensioner. Vi tillförde resurser till fler äldreboenden och stora vårdreformer. Men mer behövs. Januaripartierna klarar inte jobbet. Prioriteringar som borde vara grundade i en gemensam samhällsanalys har ersatts av ett slags politiskt påtvingeri. När partiprestigeprojekten ska av är det välfärden och tryggheten som får plocka upp notan. I stället får vi värnskattsavskaffande, ingångsavdrag, hyresrättsfixerade byggsubventioner, klimatineffektiva åtgärder och så vidare. Det här är ett slags prioriteringsbrist som går hand i hand med en flykt från ansvar. Partier ska genomföra politik de har bekämpat . Någon annan ville detta, inte vi. Det var de andra som stoppade pengarna till kommunerna, säger man. Vad gör det med förtroendet för politiken? Och hur påverkas förtroendet när de nya välfärdssatsningarna i själva verket är fikonlöv framför en rätt naken budgetkropp? Storsatsningarna på äldreomsorgen, som det hölls pressträffar om, innebar i stort sett bara att man döpte om redan befintliga pengar. Lägger man ihop vårändringsbudgeten och budgetpropositionen handlar det i själva verket om nedskärningar som innebär hundratals miljoner mindre till äldreboenden, trots att påpekat en brist på tiotusentals platser till 2026. Skolan fick samma behandling. Debattartiklar skrevs om fem nya välfärdsmiljarder, men de var alla aviserade och intecknade redan med M-KD-budgeten. Detta är januariillusioner som genomskådas när de möter verkligheten. 25 miljarder i reformutrymme hade regeringen, men knappt något nytt till kommunerna. Där blev det mest nedskärningar kvar att fördela. Vi ser det i kommun efter kommun. Statens budget 2020 Rambeslutet Vi kristdemokrater prioriterar annorlunda. Vi lägger sammanlagt 8,9 miljarder mer än regeringen på välfärd och trygghet . Vi ser att kommunernas kris är både en ekonomisk kris och en bemanningskris. Därför gör vi en 3,4-miljarderssatsning på äldreomsorgen, varav 2,6 miljarder går till äldreomsorgens personal, som hotas av sjukskrivning och stress. I vårt förslag får kommunerna del av de här pengarna om de förbättrar sig när det gäller aktivt arbete med att minska delade turer och få ett rimligt chefsansvar, en god medarbetarnöjdhet och en ökad delaktighet. Förutom det satsar vi på möjligheter till yrkesutveckling och karriärvägar för omsorgspersonalen med vidareutbildning inom till exempel demenssjukdom och multisjukdom. Vi återinför och utökar satsningen på personalkontinuitet, som regeringen strök bort, för att öka möjligheterna för personalen att göra ett bra jobb och för att fler ska vilja söka sig till yrket. Men vi fortsätter också att satsa på bättre socialt innehåll och höjda kunskaper om demens. Vi vill storsatsa på äldreboenden. Bristen måste bort. Inte minst trygghetsboenden med gemenskapsmöjligheter kan motverka den ensamhet som är så skadlig för hälsan. Den moderata och kristdemokratiska budgeten gav stora tillskott till vård och sjukvård. Bland annat infördes nya kömiljarder och standardiserade vårdförlopp för fler sjukdomar, och stora generella resurser tillfördes för att förbereda en primärvårdssatsning. Till detta vill nu se ytterligare reformer: fler tillgängliga vårdplatser, medel för att förbättra patientlagen, stöd till vård i glesbygd och inte minst mer resurser för att återupprätta LSS. Vi behöver öka tillgängligheten i sjukvården. Jag kan berätta att jag rent personligen just känner ett extra stort behov av det. Vi behöver göra stora satsningar på kompetensförsörjningen. Vi föreslår en examensbonus för dem som klarar sin utbildning så att de snabbare kommer ut med sin kompetens i arbetslivet. Vi behöver också förstärka möjligheten och drivkraften att arbeta om man kan och vill när man är äldre. Vi behöver satsa på yrkesutbildning, och vi behöver en studiemedelsreform som möjliggör mer av omskolning och att satsa på en ny karriär senare i livet. Tryggheten måste steg för steg återtas. Då duger det inte att underfinansiera polisen, åklagarna, domstolarna och kriminalvården. Vi kristdemokrater avsätter det som myndigheterna begärt, och vi avsätter mer än så för att de ska kunna öka sin fysiska närvaro i hela landet. Vi vill som ett exempel öppna ett antal nya tingsrätter. Men vi vill också renodla polisens uppgifter och öka det förebyggande arbetet. Vi tror att de 15 000 polisutryckningar till självmordsförsök som gjordes ofta kan göras bättre av psykiatriambulanser. Därför storsatsar vi på det i vår budget. Det avlastar polisen och förbättrar omhändertagandet av personer i nöd. Vi föreslår mer resurser till samverkan mellan skola, socialtjänst, polis och fritis för att stoppa unga i riskzonen för kriminalitet. Vi satsar på metodstöd och utbildning för , fler familjehem och bättre utslussning. Vi avsätter sammanlagt nästan 2 miljarder till rättsväsendet och brottsförebyggande åtgärder. Statens budget 2020 Rambeslutet Därtill gör vi en historiskt stor satsning på att barn i ekonomisk utsatthet ska kunna delta i föreningslivet. Det kan skapa hopp, gemenskap och mota psykisk och fysisk ohälsa. Det finns grundläggande samhällsfunktioner som inte fungerar som de ska. Jag har påpekat i kammaren hur tilliten och värmen i ett samhälle då kan få svårare att spridas. Det kan även påverka tillväxt och affärsmöjligheter negativt när det blir mer jag och mitt än vi och vårt. Politiker har ett ansvar att inte svartmåla och att inte underblåsa rädsla för att sedan kapitalisera på den. Men frånvaron av fokus bör inte förväxlas med framtidstro. Spretigheten i regeringens politik duger inte. måste vi använda våra resurser och vår reformkraft för att gå i närkamp med samhällsproblem vi ser. Med kloka, fokuserade och kraftfulla reformer för trygghet, välfärd och arbete kan vi bygga ett bättre samhälle tillsammans där politiken gör sin del. Det gör vi gamla och nya svenskar i gemenskaper som familjer, föreningar, församlingar och företag för ett samhälle där vi inte lämnar någon efter men inte heller håller någon tillbaka. 34 (MP) replik: Jag tänkte göra någonting ganska ovanligt i en budgetdebatt som att fokusera på en fråga som och har gemensamt. De frågorna är tyvärr färre , speciellt . Vi är inte längre överens om skyddet av familjer i . Men vi är överens om den internationella solidariteten och skyddet av familjer och utsatta i världen. Jag uppfattar att vi är överens om att enprocentsmålet vad gäller bistånd är viktigt att värna. Min fråga handlar om det som sker framåt. Jag skulle vilja be ledamoten att kommentera hur han ser på möjligheterna att stå upp för och värna enprocentsmålet för biståndet framöver när svensk ekonomi kanske kommer att bli lite tajtare. 35 (KD) replik: Jag tackar för frågan! Det har rätt i. Vi är inte överens om så mycket, men vi är överens om en del. Vi är bland annat överens om att ska ha ett högt och generöst bistånd och att det ska motsvara av bni, också enligt den nya beräkningsmetoden. Jag tycker att det är viktigt. Vi ser nu en tendens i världen att vi fått sjunkande biståndsnivåer . Det bir allt svårare att finansiera viktiga projekt som kan lyfta människor ur fattigdom och också grundläggande saker som vaccin, hälsovård och sådana saker. Jag tror i grunden att biståndet bidrar till en mer säker och trygg värld även för oss. Även om vi inte i första hand gör det för vår egen skull har det också den typen av effekter. Om man inte på allvar vill se en värld som är skör och brister och ta det ansvaret tycker jag att det här är en liten sak vi kan göra. Statens budget 2020 Rambeslutet Vi ska göra det, tycker jag. Vi ska se till att vi också stärker uppföljning och effektivitet i bistånd , precis som vi ska göra på alla andra områden. För mig är det en viktig fråga, och det är en viktig fråga för . I den budget som och fick igenom i kammaren var biståndet av bni. Jag noterar att parti drog ned biståndet genom en avräkning som var väldigt icke-transparent. Jag hoppas att vi får mindre av det framöver. 36 (MP) replik: Det är bra att vi kan konstatera att vi utöver att vara överens om enprocentsmålet också är överens om att avräkningarna ska hållas nere. Svenskt bistånd är effektivt. Det når dem i världen som är i allra störst behov av stöd. Det når ut till de länder som behöver stöd i sitt arbete mot korruption och med att utveckla demokratin. Svenskt bistånd upprätthåller också väldigt mycket av det internationella klimatarbetet som är en förutsättning för att ska hållas samman. Jag vet också, inte minst nu när ekonomin dämpas, att det är svårt att vara det lilla partiet som värnar biståndet när man ska få ihop en gemensam budget. Jag hoppas verkligen att denna prioritering kommer att värnas även i det läge jag inte vill se med en gemensam budget från det nya lilla konservativa blocket. 37 (KD) replik: Jag hoppas att vi ska kunna ha ett högt och generöst bistånd från också . Det är väldigt angeläget när biståndsviljan minskar i världen. Vi har fortfarande väldigt stora behov. Vi har möjligheter att finansiera och lyfta människor ur fattigdom. Det är en chans man bör ta. Vi kan titta historiskt på hur det såg ut med alliansregeringen. Då klarade vi av bni . Min förhoppning är att vi ska klara det också framåt oavsett vilken regering som styr. 38 (V) replik: Till att börja med vill jag tacka talmanspresidiet för att ni påminde mig om att yrka bifall till mina reservationer 3 och 7. Sedan vill jag säga till : Jag önskar dig ett snart tillfrisknande. Din insats här är väldigt bra, inte minst med tanke på sjukdomstillståndet. Men ska jag sluta att fjäska! Jag sitter här med en artikel som jag tycker är väldigt intressant. Den är skriven av tre överläkare, varav en är professor. Rubriken är: Avgiftsfri mammografi får fler att komma till undersökning. I artikeln konstaterar man att man har upptäckt 30 fler cancerknölar än vad man annars skulle ha gjort om inte mammografin hade varit så pass tillgänglig genom att den var avgiftsfri. Det finns ett ganska brett stöd för avgiftsfrihet men också för andra insatser. Att öka tillgängligheten och tillgången till mammografi underlättar för att upptäcka cancerknölar , vilket självklart påverkar möjligheten att kunna bli frisk igen. Statens budget 2020 Rambeslutet är väldigt kritisk mot , som i sin budgetmotion tar bort just det riktade statsbidraget till avgiftsfri mammografi. Min fråga till är: Är det inte dags nu att ni ändrar er och konstaterar att i just den här frågan hade ni fel? Ni kan väl inte vilja förneka kvinnor rätten att upptäcka en cancerknöl ? Många kvinnor måste avstå undersökning för att de inte har råd. Är det inte bättre att alla får gå? 39 (KD) replik: Det finns en del att säga om det här. Man kan börja med ett allmänt resonemang om egenavgifter. Ni tog bort många egenavgifter under förra mandatperioden. Vi tror att det i grunden är problematiskt. Det som hände under förra mandatperioden var på det stora hela att det blev avgiftsfritt att sitta och vänta i allt längre köer – också på en cancerbehandling. Det är inte särskilt bra. Framför allt är det inte bra att bygga ut det offentliga åtagandet och försämra förutsättningarna för jobb och tillväxt. Det är bakgrunden till vår kritik mot att göra saker avgiftsfria. Sedan tycker jag att har en poäng i att screening är någonting annat än allmänna avgifter i vård och omsorg. Det finns skäl att fundera igenom hur man bör förhålla sig till detta. Vi tog bort det öronmärkta statsbidraget. Vi tillför 7 miljarder extra till kommuner och regioner med vår politik, så det finns möjligheter för dem som vill ha kvar detta. Vi vet också att det sannolikt är så att också andra åtgärder än just avgiftsfrihet kanske skulle ha ännu större effekt. Det kan handla om en uppsökande verksamhet och mer informationsspridning. Det är inte bara avgifterna som påverkar om man söker mammografi eller inte. De här pengarna skulle också kunna användas till andra insatser för att få ännu fler till screeningprogrammen. Jag vill också gärna peka på att vi med den kristdemokratiska budgeten framför allt riktar in oss på dem med de lägsta inkomsterna, decil 1 och 2, som det brukar heta.