prot · H60954 · 2019-02-15 00:00:00 — För ett sådant brott kan även övervägas en straffskala som bättre motsvarar brottslighetens allvar och som innebär mer kännbara straff än . Uppdraget ska redovisas . Efter sedvanlig beredning kommer jag att återkomma till i dessa frågor. Utöver ett stärkt straffrättsligt skydd är det också viktigt att arbeta återfallsförebyggande när en förbrytare väl har dömts. Regeringen arbetar med ett lagförslag som innebär att Kriminalvården får fler verktyg än att arbeta återfallsförebyggande. Tanken är att förslaget ska leda till en minskning av återfallen i brott i stort. Slutligen vill jag även framhålla vikten av ett effektivt brottsförebyggande polisarbete. En av regeringens prioriterade frågor är att stärka det polisiära arbetet och att fler poliser ska kunna bekämpa brottsligheten och öka tryggheten för alla. Den stora satsning som görs på är central för detta arbete. 11 (KD): Först av allt vill jag tacka justitie- och migrationsministern för svaret på interpellationen. Jag delar också beskrivningen i svaret. Olyckan i är en oerhörd tragedi. En 14-årig flicka på väg hem blir påkörd och avlider av skadorna. Bilföraren lämnar platsen utan att se efter hur det gick för den som körts på. Beskrivningar från olyckan visar att påkörningen var mycket våldsam. Man frågar sig: Hur kunde en sådan olycka ske? När det händer måste man också fråga sig: Varför ingrep inte rättsväsendet hårdare och tidigare? visar att den förare som var inblandad var en känd återfallsförbrytare, dömd . I det här fallet medger han att han körde olycksbilen och sedan lämnade olycksplatsen. I den senaste domen före den här händelsen slapp han fängelse och kriminalvård eftersom han ville komma till rätta med sina problem. Han dömdes till skyddstillsyn med alkoholavvänjande behandling trots att hans belastningsregister innehåller en lång rad brott . I det här fallet dömdes förövaren till fängelse och för bland annat vållande till annans död. Utifrån gällande praxis bör straffvärdet vara i nivå av fängelse i fall som dessa. Det här aktuella fallet belyser frågan om inte det faktiska straffvärdet borde vara högre. I mina ögon borde ett brott som i detta aktuella fall ligga i ett högre spann av straffskalan. Man kan också konstatera att dagens system med automatisk villkorlig frigivning efter två tredjedelar av strafftiden innebär att återfallsförbrytaren från kommer att vara en fri man . Jag anser att brott och påföljd rimmar illa med det allmänna rättsmedvetandet. Är det rimligt att en förare som i stor hastighet med sin bil dödar en oskyldig människa, avviker från platsen och sedan håller sig undan i får ett frihetsberövande straff och ? Han kommer också att bli frigiven efter två tredjedelar av den strafftiden. Jag anser att straffskalan bör ändras så att straffet blir högre för att visa att samhället ser allvarligt på brott där grov oaktsamhet i trafiken leder till andra människors död. Jag anser också att vi i riksdag bör ta steg för att återfallsförbrytare ska få högre straff. Den rabattmodell för brott nummer två, tre och fyra som är ett faktum i dagens domar behöver förändras. Man bör överväga att i högre grad addera straffvärdet vid situationer där flera brott utförs vid samma tillfälle. Återfallsförbrytare bör avtjäna i fängelse som helt och hållet motsvarar straffvärdet för det eller de nya brott som hon eller han dömts för. Justitieministern anger i interpellationssvaret att en utredning pågår för att se över hur det straffrättsliga skyddet mot upprepad trafikbrottslighet kan förstärkas. I uppdraget ingår också enligt svaret en översyn av straffskalorna för vissa trafikbrott. Jag undrar: Ingår det även en översyn av straffen för de grova trafikbrotten? Jag vore också tacksam för ytterligare information om uppdraget och tidsplanen för den utredning om trafikbrott som nämns. Jag vill fråga justitie- och migrationsminister : Är justitieministern beredd att öka straffnivån för grova trafikbrott? Vad anser justitieministern om förslaget att återfallsförbrytare bör avtjäna i fängelset som helt och hållet motsvarar det eller de brott som hon eller han har dömts för? Min fråga är också: Vad ingår i uppdraget för den utredning som påbörjades ? 12 Justitie- och migrationsminister (S): Utgångspunkten för interpellationen är en fruktansvärd tragisk olycka. Den 14-åriga flicka som råkade ut för denna olycka får aldrig tillbaka livet. Det är oåterkalleligt. Vi lagstiftare kan inte ge någon livet tillbaka. Men vi kan göra allt vi kan för att försöka se till att detta inte upprepas, och vi kan vidta åtgärder som gör att vi i bästa fall kan avbryta ett sådant här beteende hos en individ när vi ser att det är på väg att få sådana här tragiska konsekvenser. I just det här fallet är domen överklagad. Den överklagades i går. Åklagaren vill gå fram med ett hårdare straff än i ursprungsdomen. Den åtalade vill bli friad. Jag kan och ska inte gå in närmare på det enskilda fallet. Däremot kan jag förstås på ett allmänt plan ha en reflektion över den ordning som vi har. Jag är, säkert i likhet med , förbaskat trött på en ordning som gör att människor kan fortsätta att bete sig på det här sättet år . De kör fulla, de kör utan körkort och de begår brott efter brott utan att någon ingriper i slutändan och utan att vi har tillräckliga straffrättsliga möjligheter att ingripa. Det är helt oacceptabelt, för vi vet att i fel händer blir en bil helt enkelt ett mordvapen. Denna brottslighet måste avbrytas , innan den får sådana tragiska konsekvenser. Det är bakgrunden till att jag initierade översynen av lagstiftningen . Inriktningen på denna är att vi ska ha högre straffskalor för trafikbrott. Då ser man över hela linjen, oavsett vad det är för brott vi talar om. är straffskalorna så pass låga att man inte ens kan gripa och frihetsberöva en person som ägnar sig åt olovlig körning, alltså kör utan körkort eller misstänks för rattfylleri. Maxstraffet måste då vara fängelse, och det är det inte . Vi måste alltså ha en högre straffskala för den här typen av brott så att vi kan göra tidiga ingripanden. Som vi skriver i direktivet måste vi också ha särskilt höga straffskalor för den som gång på gång återfaller i trafikbrott. Vi får se vad utredaren landar i, men man tänker sig någon form av lösning där det handlar om att döma enligt en särskild straffskala, som ligger väsentligt högre än den gör , när det gäller människor som vid upprepade tillfällen begår de här brotten. Detta ska vi göra. Vi får betänkandet . Därefter blir det en vanlig remisstid, och jag tänker mig sedan en lagskärpning . Jag är angelägen om att ha ett bra samarbete i så att vi landar rätt i frågan, och jag kommer säkert också att vilja hålla informerad om hur processen går till. Vi delar nog grunduppfattning i det här läget: Vi kan inte lägga fingrarna emellan när det gäller de här fallen, och vi är därför beredda att skärpa lagstiftningen. 13 (KD): Tack så mycket för utvecklande svar från justitie- och migrationsminister ! visade att den förare vi talar om var dömd för våldsbrott och rattfylleri. Han dömdes då till skyddstillsyn. I det här fallet hade en modell där man gav honom en mobiltelefon med blåsinstrument för att logga hans nykterhet. Det visade sig att polisen under polisutredningen inte hade möjlighet att få ut loggen. Man har alltså ingen möjlighet att följa upp detta i polisutredningen, där det borde vara motiverat, utifrån det faktum att vägrade att lämna ut loggen. Jag tycker att man borde se över dagens system så att polisen, när det är motiverat i samband med polisutredningar, skulle kunna ta del av logg. Vi kan konstatera att det i det här fallet gäller en person som saknar körkort och som har en missbruksproblematik. Trots det står han som ägare till över ett trettiotal bilar. Jag vet att det har tagits steg i riktning mot att komma till rätta med problematiken med bilmålvakter, men jag tror ändå att vi behöver skärpa aktiviteterna. Jag vill följa upp det hela lite grann. Det sägs i svaret att det under förra mandatperioden infördes en reform som innebar att fler gärningar skulle behandlas som återfall och mötas av skärpta straff. Jag har därför några frågor till justitie- och migrationsminister : Delar justitieministern min bedömning att lagarna bör justeras så att polisen kan få ut loggar från till exempel nykterhetstester? Anser justitieministern att lagstiftningen mot bilmålvakter är tillräcklig i ljuset av att man som missbrukare utan körkort kan äga 32 bilar? Och anser ministern att den reform under förra mandatperioden som nämns i interpellationssvaret om ökade straff vid återfall har nått sitt mål och är enligt den nivå som regeringen satte upp? 14 Justitie- och migrationsminister (S): Det är faktiskt första gången jag stöter på frågan om polisen och uppgifterna i logg. Men jag tar gärna med mig den tillbaka för att se hur regelverket ser ut. Det handlar förstås om sekretessregler mellan och polisen. Jag får lov att säga att det förefaller väldigt egendomligt om ordningen är på detta sätt, men det kan man helt enkelt åtgärda. När det gäller bilmålvakter gjorde vi en förändring under förra mandatperioden som gjorde det lättare att beslagta bilar som står skrivna på bilmålvakter. Det handlar då till exempel om stora mängder upplupna parkeringsböter för bilar som står på gatorna. Förändringen innebär att man i storstäderna har kunnat bogsera bort tusentals målvaktsbilar från gatorna och fått dem skrotade. Denna lagstiftning finns nu på plats. På görs också en särskild översyn av regleringen av registrering av bilar. Inriktningen är att det måste finnas en ordning där vi kan sätta ett tak för hur många bilar som får stå skrivna på en person. I det här fallet hade personen inte ens körkort, vilket ger en särskild dimension till det hela. Processen när det gäller registrering av bilar sker alltså på , och där ansvarar . Vi kommer att kunna leverera förslag om detta . När det gäller den bredare frågan om återfall i brott – och talar vi inte bara om trafikbrott utan om återfall i brott totalt sett – sker det också en översyn. Det handlar just om hur man ska se på det som populärt kallas för straffrabatt i de här fallen. Där vill vi också gå i skärpande riktning. Det görs en särskild översyn av frågan, men då handlar det inte bara om trafikbrott. var också inne på detta med villkorlig frigivning, det vill säga att när man väl sitter i fängelse får man möjlighet till villkorlig frigivning under den sista tredjedelen av tiden för att kunna återanpassa sig i samhället. Det tycker jag i grunden är en ganska bra modell, som de allra flesta länder har. Det finns många länder som har halvtidsfrigivning, men vi har tvåtredjedelsfrigivning. Jag vill dock skärpa reglerna och villkoren för dem som friges villkorligt. Jag vill göra det möjligt att utföra fler drogtester man är villkorligt frigiven. Jag vill göra det möjligt att övervaka dessa individer med fotboja om det skulle behövas i särskilda fall. Jag vill också utöka möjligheterna att förverka den villkorliga frigivningen om personerna skulle begå brott som de är villkorligt frigivna. Det finns en särskild utredning som har sett över detta, och vi kommer att först gå till Lagrådet och därefter till med detta för att skärpa kraven på dem som är villkorligt frigivna. Slutligen: När det gäller trafikbrotten ser jag fram emot att få betänkandet under slutet av sommaren. Det är , som är hovrättsråd i , som gör utredningen, och jag är säker på att hon kommer att landa på ett sätt som gör att vi väsentligt skärper synen på den här typen av brott. 15 (KD): Tack för svaren från justitie- och migrationsministern! Jag finner också att vi har en stor samsyn i grundfrågan: Vi ska hitta fram till en modell där vi både förbättrar uppföljningen av brott och förhindrar att nya brott sker. Händelsen i påminner oss i mina ögon om att det finns skäl för förbättringar och att det finns saker som kan förstärkas. Jag är glad att vi har en samsyn på detta. Jag vill gärna hitta en gemensam väg framåt där vi har kraftfulla åtgärder för att motverka återfallsförbrytare och kraftfulla insatser som lämplig straffnivå för att stävja både vanliga och grövre trafikbrott. Det handlar också om att finna aktiva och verkningsfulla insatser för att motverka bilmålvakter. Visserligen ser jag ett behov av att också skärpa straffnivån, och jag vill även se över hur vi hanterar principerna för återfallsförbrytare och den tid som de ska ha i fängelse, men jag tackar ändå för svaret och ser fram emot att utredningarna presenteras. Det är en stor mängd utredningar som är på gång, och det blir intressant att se innehållet. 16 Justitie- och migrationsminister (S): Tack, , för debatten! Jag tror att det framgår att vi har en gemensam syn på i vilken riktning vi ska gå. Det finns ett antal processer som är på gång. Som jag sa tidigare kommer lagrådsremissen om skärpt tillsyn av dem som är villkorligt frigivna, med bland annat utökade möjligheter till drogtester, förverkande av den villkorliga frigivningen och övervakning med fotboja. Den kommer alltså . kommer resultatet av översynen när det gäller trafikbrotten, och den kommer också att gå i skärpande riktning. Sedan har vi bilmålvaktsfrågeställningen, där vi har gjort en hel del för att få undan målvaktsbilarna som är en del i en organiserad kriminalitet som är djupt besvärlig på många sätt. Det handlar om att vi tar ytterligare steg för att få undan den här typen av verksamhet. Sedan vill jag också lägga till att för att det här i grunden ska fungera krävs också en stark polisiär närvaro och starka resurser i polisväsendet så att man klarar av att göra tillsynen och själva brottsutredningen. Vi bygger ut polisverksamheten med 10 000 fler anställda . Bara under det här året kommer ungefär 1 500 nya poliser ut från polisutbildningen. Då gäller det att se till att denna förstärkning kommer hela landet till del och att man kan förstärka sin verksamhet just när det gäller att bekämpa trafikbrott. Det här är en fråga som jag tror att vi kan jobba tillsammans med, och jag är angelägen om att hålla informerad om hur det går i den här processen. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2018/19:53 om Lantmäteriets verksamhet 17 Statsrådet (MP): har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att handläggningstiderna på Lantmäteriet ska minska väsentligt. har också frågat mig om jag är beredd att vidta några åtgärder för att ge kommunerna möjligheter att lösa dagens problem själva med lantmäteriförrättning. Som konstaterar visar Lantmäteriets rapport Den samlade fastighetsbildningsverksamheten att det finns en stor variation mellan handläggningstiderna för landets lantmäterimyndigheter. Lantmäteriet påtalar även att detta innebär att servicen för medborgare, företag och myndigheter är olika i olika delar av landet. Både jag och regeringen anser att detta, tillsammans med de långa handläggningstider som vissa lantmäterimyndigheter har, är ett allvarligt problem för bostadsbyggandet och för många andra delar av samhället. Regeringen har därför gett Lantmäteriet ett flertal uppdrag för att komma till rätta med problemen. Regeringen har stärkt Lantmäteriets ledning genom att utse fyra nya styrelseledamöter, däribland en ny styrelseordförande. Dessutom utsågs en ny generaldirektör . Lantmäteriet har bland annat fått i uppdrag att redovisa hur myndigheten arbetar för att attrahera, anställa och utveckla personal som är nödvändig för verksamheten, inklusive en analys av hur myndigheten utvecklar verksamheten för att uppnå detta. Regeringen har även gett Lantmäteriet i uppdrag att redovisa vilka åtgärder myndigheten avser att vidta för att minska handläggningstiderna och hur ärenden kan prioriteras utifrån samhällets varierande behov. Vidare har Lantmäteriet fått i uppdrag att ta fram och införa en ny uppföljningsmodell samt redovisa, analysera och utvärdera nyckeltal. Nyckeltalen är en utgångspunkt för att kunna mäta effekten av olika åtgärder samt vid behov kunna prioritera och vidta ytterligare åtgärder. Det skapar förutsättningar för ett nytt sätt att planera och styra fastighetsbildningsverksamheten. Arbetet med införandet av den nya uppföljningsmodellen och dess resultat ska delredovisas och därefter löpande i myndighetens årsredovisning. Ytterligare åtgärder bör invänta resultaten från detta arbete. När det gäller andra fråga har motsvarande frågor från besvarats i vid ett flertal tillfällen. Det har då bland annat redogjorts för hur en ansökan om lantmäterimyndighet hanteras och att prövningen av en sådan sker på rättsliga grunder. gav regeringen i uppdrag att utvärdera hur organiseringen av fastighetsbildningen i en statlig och ett antal kommunala lantmäterimyndigheter fungerar utifrån kraven på en enhetlig, rättssäker och effektiv fastighetsbildning. Statskontoret konstaterar i sin rapport ansvar för fastighetsbildning att det delade huvudmannaskapet bland annat bidrar till inlåsning av resurser och konkurrens om personal, samt att bristen på lantmätare har gjort problemet mer påtagligt. Statskontoret drar slutsatsen att detta är en av orsakerna till problemet med lantmäterimyndigheternas långa handläggningstider. Jag delar Statskontorets bedömning. I den rapport från Lantmäteriet som hänvisar till framgår det att långa handläggningstider inte är ett problem som enbart är begränsat till den statliga lantmäterimyndigheten utan att detta problem även förekommer hos ett antal kommunala lantmäterimyndigheter. Mot denna bakgrund framstår det som högst tveksamt att handläggningstiderna skulle gå att minska genom att underlätta för enskilda kommuner att inrätta egna kommunala lantmäterimyndigheter. Jag är därför inte beredd att vidta några sådana strukturåtgärder. 18 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Jag är inte säker på att alla de som väntar på att få hjälp av staten kommer att tycka att svaret hjälper dem på vägen, men vad vet jag. Det finns ett viktigt samhällskontrakt mellan staten och samhället och medborgarna. Man ska förvänta sig att brott upp om de sker. Man ska förvänta sig en så enkel sak som att E4:an är körbar när det snöar. Man ska förvänta sig att få sjukvård om man är sjuk. Man ska förvänta sig att ens föräldrar tas om hand i äldreomsorgen. Och, herr talman, man ska förvänta sig att staten kan leverera en så enkel sak som en fastighetsbildning om man vill bygga. Det är det som den här interpellationen handlar om. De genomsnittliga tiderna är väldigt höga. I genomsnitt tog det från ansökan till myndighetsbeslut om fastighetsbildning . Det är , herr talman. Det är klart att det då krävs konkreta åtgärder. Det krävs konkret, resolut handling från regeringen för att bryta det här mönstret. Jag har varit på besök hos många kommuner som upplever en stark frustration över att staten inte levererar enligt sitt samhällskontrakt. Man har företagare som vill expandera. Man har företagare som vill bygga ut sin verksamhet. Man har företagare som vill skapa jobb i , men de kan inte göra det på grund av att staten inte levererar enligt sitt samhällskontrakt. Människor vill bygga hus. Staten levererar inte. Det är väntetid på en så enkel sak som fastighetsbildning. Att byta styrelseordförande kan säkert hjälpa. Att förstärka styrelsen kan säkert hjälpa. Men det jag önskar att statsrådet skulle ha talat om, och det kanske kommer i nästa anförande, är vad man kan göra med dagens nya teknik. Hur kan öppna geodata hjälpa till i de här processerna? Hur kan digitala processer i it-nationen 2019 vara snabbare och mer behjälpliga? Jag har noterat att regeringen skriver att det ska komma besked om öppna geodata. Det skrev man i budgeten 2017 och i budgeten 2018, men det är väl lämpligt nu att statsrådet berättar om vart man är på väg. Det finns andra konkreta regelförenklingar man kan göra. Jag har ställt en skriftlig fråga som statsrådet säkert håller på att besvara och som handlar om andelstal i vägsamfällighetsföreningar. Det är en relativt enkel sak som regeringen skulle kunna göra och som skulle underlätta dramatiskt även för Lantmäteriet. Det handlar om samhällskontraktet. Det handlar om statens roll i bostadsbyggandet. Jag noterade att statsrådet i en interpellationsdebatt tidigare tyckte att bostadskrisen är överdriven. Jag är inte säker på att alla de runt om i som försöker få en bostad delar statsrådets uppfattning att bostadskrisen är överdriven. Här handlar det om en viktig del i att få fart på bostadsbyggandet i . Det är en viktig del att företag även i mitt hemlän ska kunna expandera sin verksamhet utan att behöva vänta på en sådan relativt enkel sak som en fastighetsbildning. 19 Statsrådet (MP): Till att börja med är det viktigt att vi håller oss till rätt fakta. Den tid det handlar om är . Därmed inte sagt att det skulle vara något slutgiltigt mål eller att det är bra. Vi tycker fortfarande att det är . Men rätt ska vara rätt. Det finns också en fara i att försöka förenkla viktiga myndighetsbeslut. När man säger att fastighetsbildning är en enkel sak låter det som att det går att riva av på en kafferast eller liknande. Det är att ge en felaktig bild av en viktig ärendehantering. Det kan handla om väldigt stora summor pengar och viktiga verksamheter. Vi måste ha respekt för att det är en viktig myndighetshandläggning och se till att den fungerar och är rättssäker, funktionell och effektiv. Som jag sa i mitt svar tycker vi att det behöver göras mer för att korta handläggningstiderna. Med den struktur vi har i är det framför allt myndigheterna som ansvarar för sina verksamheter. Vi har självstyrande myndigheter som har stort ansvar för att organisera sina egna verksamheter. Det vi gör är att ge tydliga direktiv till myndigheterna om att arbeta ännu mer intensivt med att försöka korta handläggningstiderna. Vi har redan vidtagit ett antal olika åtgärder och kommer att fortsätta arbeta med frågan. Vi har i ett regleringsbrev gett myndigheten i uppdrag att redovisa arbetet med kompetensförsörjningen, som såklart är viktig. Om man inte har rätt handläggare med rätt kompetens är det svårt att bedriva bra lantmäteriverksamhet. gav vi också myndigheten i uppdrag att redovisa åtgärder för att korta handläggningstiderna. Då hade vi som målsättning att handläggningstiden skulle minska från 47 . Vi har som sagt sett till att Lantmäteriet får en förnyad styrelse. Det är viktigt att ha en ledning som klarar av att prioritera och styra verksamheten på ett bra sätt. I det har styrelsen och ordföranden självklart en viktig roll. Dessutom har vi utsett en ny generaldirektör. Det krävs också en ledning som klarar av att organisera verksamheten på ett bra sätt. har vi gett Statskontoret i uppdrag att utvärdera organiseringen av fastighetsbildningen. Vi har fått ett underlag som vi kan använda för att utvärdera hur man kan gå vidare med det arbetet. gav vi också i ett regleringsbrev i uppdrag att redovisa uppgifter för den samlade fastighetsbildningsverksamheten, just för att få ännu bättre underlag framöver. har vi gett Lantmäteriet i uppdrag att ta fram en målsättning för nyckeltal och att arbeta med att ta fram bättre möjligheter för att mäta verksamheten, så att vi får möjlighet att prioritera och se till att man effektiviserar så mycket som möjligt. I regleringsbrevet fick Lantmäteriet också i uppdrag att fortlöpande ta fram nyckeltal och redovisa aktuella nyckeltal. En delredovisning kommer 2019. Där får vi bättre underlag för att gå vidare och se vilka åtgärder som kan vidtas framöver för att få en ännu bättre verksamhet. Jag tycker att ibland söker efter väldigt enkla svar. Det är ändå en komplicerad verksamhet. Därför behöver vi hitta långsiktiga svar. duckar kanske för frågan om utbildning och när det gäller att se till att vi har tillräckligt många kompetenta handläggare. Jag är bekymrad över hur , tillsammans med och , har hanterat den frågan. I budgeten aviserade regeringen en stor utbildningssatsning för just samhällsbyggnad som skulle trappas upp successivt.