prot · H60952 · 2019-02-13 00:00:00 — Genom en inre marknad, genom ett Europaparlament, en kommission, strukturer och långsamt och mödosamt arbete har vi enat kontinent. När man då frågar om de vill vara med i det eller inte säger de: Ni får vänta till då vi ska fatta beslut på en konferens. Det blir ett jättemärkligt besked i en av de största frågorna vårt land står inför. Man vill driva klimatfrågan. Men man vet ändå inte om man vill vara med. Det blir något märkligt. 86 (V) replik: Till skillnad från Liberalerna har vi en interndemokrati. Om vi ska svänga i en fråga om att flytta ambassader eller inte låter vi medlemmarna bestämma. Det gäller även vad vi ska tycka i EU-frågan, innan vi går ut och berättar det. Jag tycker att vi ska lämna EU . Jag tror att det vore det bästa. Men det finns fördelar med EU som man också måste se: Det är viktigt med en fungerande marknad som fungerar på att bra sätt, och det är viktigt att det finns fri rörlighet för människor på ett bra sätt. Det är en viktig reform som EU har sett till att genomföra. Men jag håller inte med om beskrivningen av detta som det fantastiska fredsprojektet, för vi ser också hur det i EU-leden, hos federalisterna, bullras för fullt om att vi ska ha en europeisk armé. Det är sådant som oroar mig. Vi ser hur samarbetet på försvarsområdet fördjupas, och EU alltmer blir en krigsmaterielsammanslutning och en försvarssammanslutning. Det är en retorik som oroar mig snarare än gör att jag tror att det är ett frihets‑ och fredsprojekt. Men, som sagt, tydlighet kommer , . Du får lugna dig. 87 (KD): Jag vill inleda detta inlägg med att nämna tre personer som inte fick plats i regeringens utrikesdeklaration: , och . Samtliga är anklagade för brott de inte har begått. Samtliga är fängslade i brutala diktaturer: , och . har UD arbetat för att dessa fängslade landsmän ska friges. har det arbetet varit resultatlöst. Den tysta diplomatin har inte fungerat. Alla känner vi sorg och frustration över detta. En del av oss anser att det är dags att höja rösten och använda andra verktyg. Kring detta kan vi ha olika uppfattningar, men en sak måste vara helt klar. De som hoppas att , och ska falla i glömska hoppas förgäves. Från denna talarstol kommer deras namn att nämnas fram till den dag då de återfår sin frihet och de som berövat dem friheten ställs inför rätta. Den dagen kommer – ju förr, desto bättre. Utvecklingen i är oroande på mer än ett sätt. Landet styrs, efter den islamiska revolutionen, av en regim som förtrycker sin befolkning, som avrättar oliktänkande och som leder en politisk utveckling bort från demokrati. Det allt överskuggande målet för de styrande är makt och hegemoni, inte bara över den egna befolkningen utan över . Det är ingen tvekan om att utgör en destabiliserande kraft i större omfattning . De extremistiska shiamuslimska föreställningarna är ett hot mot en redan svårt plågad region. Vi ser det i . Vi ser det i . Och vi ser det i . Detta understryker vikten av verkningsfulla ekonomiska sanktioner mot den iranska regimen, sanktioner som kan behöva bli mer – inte mindre – omfattande. förklarade chefen för det iranska flygvapnet att står redo att militärt angripa . Brigadgeneralen gjorde klart att ungdomarna i flygvapnet är helt redo och otåliga att konfrontera den sionistiska regimen och utplåna den från jordens yta. Att har ledande företrädare som drivs av hat och antisemitiska vanföreställningar blottlägger en mycket mörk utveckling. blev medlem av FN före länder som , och men är en av världens värsta diktaturer. Inför det existentiella hotet från och inför en ökande säkerhetspolitisk utsatthet behöver och stöd. är det ett faktum att vårt land på ministernivå inte har någon som helst dialog med . Regeringen saknar därigenom den möjlighet som funnits tidigare att göra röst hörd i viktiga frågor, som den israelisk–palestinska konflikten. Detta är en allvarlig försvagning av svensk utrikespolitik. Omvärldens förtroende för vårt land påverkas. Men det är också egendomligt. Inte sällan har andra europeiska utrikesministrar kritiska synpunkter på den israeliska regeringspolitiken. Ändå är de välkomna i . Uppriktiga diskussioner förs. På viktiga områden råder oenighet, men i grunden finns en värdegemenskap och en ömsesidig respekt. Så måste relation till också fungera. Det är hög tid att återupprätta relationerna till enda demokrati. Främjandet av demokrati är en av regeringens prioriteringar . Ett av demokratins fundament är religionsfrihet. Kristna är världens mest förföljda religiösa grupp. Enligt den internationella organisationen pågår oavbrutet trakasserier och övergrepp mot kristna i över 100 länder. I såg vi hur förföljelsen övergick i folkrättens värsta och mest avskyvärda brott: folkmordet på assyrier, syrianer, kaldéer och yazidier. I motsats till ett stort antal av västvärldens övriga demokratier vägrar den att erkänna IS övergrepp som folkmord. På samma sätt väljer regeringen, trots ett tydligt löfte före valet , att inte erkänna seyfo, det armeniska folkmordet . Detta, , är att svika de mest utsatta, folkmordets offer och deras familjer, men det är också att svika grundläggande värderingar om människovärde och humanitet. kommer att arbeta för att EU åter ska bli den centrala arenan för svensk utrikespolitik. Vi säger nej till den så kallade oberoende utrikespolitiken och till vurmen för diktaturstater i FN. I grunden står kristdemokratin för en värderingsbaserad utrikespolitik som alltid prioriterar mänskliga rättigheter högst. Det är en väsentlig ambition. Men det är också ett förhållningssätt och en grundinställning som präglar ställningstaganden och bedömningar och som , fru talman, leder oss till slutsatsen att det krävs omfattande förändringar och förnyelse av svensk utrikespolitik. 88 (V) replik: Under Osloprocessen 1994 upprättades observatörsstyrkan TIPH, Presence in , i syfte att skydda palestinier i . Detta skedde efter att en bosättare hade skjutit ihjäl 29 palestinier under morgonbönen. Observatörsstyrkan består av 64 obeväpnade observatörer från sex länder, däribland . Den israeliska regeringen har beslutat att inte förlänga mandatet för observatörsstyrkan. Två incidenter anses ligga bakom beslutet. En israelisk polis har observerat att en bosättarbil har vandaliserats av en observatör, och en annan har sett att en bosättarpojke har fått en örfil. Beslutet kan också vara en reaktion på en intern med hård kritik mot den israeliska regeringen. I den konstateras bland annat att har brutit mot internationella regler kring hur en ockupationsmakt ska agera och att de radikala bosättarna gör livet svårt för palestinier i den del av som kontrolleras av armé. I rapporten har det enligt uppgift dokumenterats över 40 000 övergrepp och brott mot internationell rätt i . meddelar Kyrkornas världsråd att de av säkerhetsskäl tillfälligt avslutar det ekumeniska följeslagarprogrammets närvaro i . Följeslagarna fyller en liknande funktion, och genom sin blotta närvaro som en tredje och oberoende part har de förhindrat våldsamma sammandrabbningar och övergrepp. När de nu lämnar minskar den internationella närvaron drastiskt i ett av de mest konfliktfyllda områdena på . Detta sker i då den israeliska människorättsorganisationen B’Tselem rapporterar att israeliska säkerhetsstyrkor har arresterat minst 117 palestinier, gjort 204 räder mot städer och byar, gjort räder i 161 hem och satt upp minst 146 mobila check points. Vad anser om situationen i och om att inte följer överenskommelsen i ? 89 (KD) replik: Det är ingen tvekan om att situationen i är en av de mest komplicerade men också en av de mest oroande lokaliseringarna i det här området. Det har varit en oroshärd . Det har förekommit våld åt båda håll och på olika sidor. Det har förekommit situationer där civilbefolkningen, återigen på båda sidor, verkligen har fått lida svårt. Den här internationella organisationen har funnits på plats väldigt länge och har varit värdefull. Internationell närvaro – när den fungerar – är viktig. Det gäller inte bara i utan även på andra platser runt om i världen. När det gäller de senaste besluten bygger de på en klar och tydlig uppfattning om att de här personerna som har funnits på plats är just det som sa, nämligen opartiska, utan att de har blivit en del av konflikten snarare än observatörer av konflikten. Om förtroendet inte finns från en av parterna i en sådan här situation blir det svårt, för att inte säga omöjligt, att bedriva verksamheten i fortsättningen. Båda parter har möjlighet att här bedöma om dessa monitorer ska finnas kvar. har gjort sin bedömning. Jag kan inte bedöma i vilken utsträckning underlaget för detta är bra eller dåligt. Men faktum är att förtroendet uppenbarligen inte finns. 90 (V) replik: Jag skulle behöva ett förtydligande från : Menar att de kristna följeslagarna från följeslagarprogrammet, som har sitt ursprung i att kyrkorna i bad världssamfundet att komma med internationella observatörer, inte är opartiska? Eller menar han att det är styrkan som inte är opartisk? Menar han att det vore bra om den internationella närvaron kom tillbaka till , eller anser han att det är en bättre situation när det inte finns några observatörer på plats? Vi har sett rapportera att bosättarattacker mot palestinier har ökat . Detta riskerar att leda till en eskalering av den konflikt vi ser. är den israeliska högerregeringen ganska försiktig i sin kritik mot bosättarrörelsen, eftersom det är en viktig väljarbas i det parlamentsval som har tidigarelagts till april , vilket är rätt snart. Frågan är: Hur ser på det ökade bosättarvåldet på ? Vad behöver vi göra åt det problemet, om man nu ser att det finns? 91 (KD) replik: Det var många frågor på en gång från . Är det bra med internationell närvaro? Som jag sa tror jag att det är viktigt. Jag tror att det är väsentligt i en situation där det behöver finnas en stabiliserande kraft. Men det bygger på att det finns förtroende från de parter som är inblandade i den konflikt som ska övervakas. Om inte det förtroendet finns och om de som ska övervaka har blivit en part i konflikten förstår ju även att det finns ett grundläggande problem. När det gäller följeslagarprogrammet och resorna har det funnits uppgifter om att de har övergett opartiskheten, och jag ansluter mig till det. Jag tycker också så. 92 (L): är ett förstört land på gränsen till kollaps, och 3 miljoner människor har tvingats lämna landet. Våldsnivån är bland de högsta i världen. Ekonomin är slagen i spillror med en inflation på astronomiska nivåer. förlorade sex av tio venezuelaner elva kilo i vikt som en direkt följd av bristen på mat och förnödenheter. Katastrofen i visar att det auktoritära vänsterprojektet i , där regimerna i , , och ingår, bara har elände, fattigdom och förtryck att erbjuda invånarna. Tanken var att oljepengar skulle finansiera spridningen av socialism, men är så vanskött att man knappt förmår att borra upp sin egen olja. Ansvarig för katastrofen i är diktatorn och regimen i . Omvärlden måste vara mycket tydlig med att fria val ska hållas i , att demokratin ska återupprättas i landet och att ansvariga ska ställas inför rätta. Sanktioner bör skärpas och den venezuelanska demokratiska oppositionen ges kraftigt ökat stöd. ska erkännas som landets legitime ledare fram till att val hålls. Regeringen är i utrikesdeklarationen tydlig med att demokratifrämjande ska prägla svensk utrikespolitik. Det är positivt. Liberalerna har drivit kravet på stärkt demokratifokus . Demokrati och mänskliga rättigheter är förutsättningar för fred och för ett gott samhälle. Men ord förpliktar, och frågan är hur regeringen ska åstadkomma detta stärkta fokus på demokrati. Det vi har sett under föregående mandatperiod är att frågan om demokrati och mänskliga rättigheter ibland har satts på undantag i utrikespolitiken, och i årets utrikesdeklaration nämns till exempel inte namn, trots att han är svensk medborgare och politisk fånge i . Faktum är att regeringen inte säger någonting i utrikesdeklarationen om den diktatur som ligger närmast , nämligen – . och det svenska civilsamhället har en väldigt viktig roll att spela för att stödja den rörelse som vill bygga demokrati och frihet i . Om inte grannländer engagerar sig för människor som är förföljda försvagas arbetet för demokrati avsevärt. Om regeringen menar allvar med fokus på demokratisering och mänskliga rättigheter i utrikespolitiken behövs mer än fina ord. Kriget i har pågått . Det är ett fruktansvärt blodbad med hundratusentals döda och miljontals syrier som har flytt inom landet, till grannländerna och till . Skövlingen och övergreppen har slitit landet i stycken. är snart den ökända terrorsekten – IS – helt militärt besegrad i , men är den syriska regimen under kvar vid makten i och fortsätter att begå omfattande krigsbrott. Vi ser med oro på att nu har aviserat att man ämnar lämna och området Rojava öster om . Men tragedierna i regionen stannar inte vid . Vi ser ett mycket bredare sönderfall med omfattande övergrepp, flyktingströmmar och en humanitär härdsmälta från över till och på andra håll i regionen. En annan konflikt som har pågått väldigt länge är –. Liberalerna står bakom en tvåstatslösning, där en palestinsk stat bildas med östra som huvudstad. Det innebär också att bör erkänna västra som huvudstad. har haft relationer och utbyte med , och det är rimligt att vår ambassad också ligger i landets huvudstad. I finns , där finns landets regering, högsta domstol och president. bör därför flytta vår ambassad i till . Barnen i världens flyktingläger har ingen rättsstat på sin sida. De har ingen rösträtt att använda. De har ofta inte ens det mest grundläggande: mat, värme, tak över huvudet och trygghet. Men det har vi i . Jag är inte född i det här landet för att jag är extra stark, smart eller vacker. Jag är född i det här landet för att jag hade tur. Jag hade turen att födas i ett land med frihet och demokrati. På det följer ett moraliskt ansvar att som medborgare i ett fritt land ställa upp för människor som aldrig varit så lyckligt lottade som vi är som får leva i en demokrati. Vi bör steg för steg öka vårt stöd för humanitära hjälpinsatser, för ett fungerande och långsiktigt ambitiöst bistånd och för att fler länder ska ställa upp för flyktingar och ge dem möjligheter att integreras i ett nytt land, i ett nytt samhälle, om det inte går att återvända till de länder de flytt från därför att städer är sönderbombade, åkrarna inte går att använda och ekonomin är slagen i spillror. Då finns det ingen framtid där. Då måste man ha möjlighet att bygga ett nytt liv i ett annat land. Det är ingen lätt uppgift att stå upp för detta i dagens värld, där populism och högerradikala idéer breder ut sig. Men just därför, fru talman, är detta så viktigt – därför att vi genom våra beslut, våra prioriteringar och vårt engagemang formar tillvaron och samhället för fler än bara oss själva. Det kommer att vara omöjligt att skapa en positiv utveckling i , som många människor flyr från. Det kommer att vara omöjligt så länge som de destruktiva krafterna fortsätter att diktera villkoren för regionen. måste anamma en tuffare linje gentemot stater som och Islamiska republiken , för de regimerna och deras allianser har ett stort ansvar för den nedåtgående spiral som hela Mellanösternregionen befinner sig i. Avslutningsvis vill jag betona att Liberalerna är ett parti som tar ansvar för . I av ökad polarisering och politiska låsningar i riksdag har vi valt att ingå en uppgörelse över blockgränsen med , och . Vår överenskommelse omfattar 73 punkter, men den omfattar inte utrikespolitiken annat än på yttersta marginalen. På detta område agerar därför Liberalerna som ett oppositionsparti. Vi kritiserar regeringen när så är påkallat. Vi är ett självständigt parti som utvecklar vår egen utrikespolitik för ökad demokrati, stärkt frihet och ett liberalt, öppet samhälle i , i och i världen. 93 (V) replik: Liberalerna och lyfter ofta upp demokrati och mänskliga rättigheter – samt bristen på dessa i vissa fall – i utrikespolitiken. Det ska ni ha beröm för; det tycker jag är bra. Demokrati och mänskliga rättigheter är hörnstenar i den svenska utrikespolitiken och ska så vara. För är det självklart att aldrig kompromissa med demokrati och mänskliga rättigheter. Det gäller alla och överallt. Det gäller varje brott, oavsett var, av vem eller med vilka motiv det har begåtts. nämnde många brott mot mänskliga rättigheter i sitt anförande. Men han nämnde inte en muslimsk minoritet som har utsatts för grova övergrepp, vilket uppmärksammats mycket i medierna , nämligen uigurerna. Xinjiangregionen i nordvästra beskrivs av Human Rights Watch som en polisstat där uigurer utsätts för systematisk masskränkning av sina mänskliga rättigheter. Enligt en sitter omkring 1 miljon uigurer, helt otroligt många, i indoktrineringsläger. Om detta har det varit väldigt tyst från Liberalernas sida. Det nämndes inte i anförande, och Liberalerna har inte nämnt denna minoritet i . Ni gjorde det senast i en flerpartimotion 2011. Frågan är varför Liberalernas engagemang för mänskliga rättigheter inte omfattar uigurerna. Varför är det så tyst i just den frågan? 94 (L) replik: Jag tycker att det är en mycket viktig fråga som tar upp. Tyvärr nämns uigurerna inte heller i utrikesdeklarationen, som utrikesministern nu läste upp. Det är fruktansvärda förföljelser som begås mot befolkningen i – eller Östturkestan, som området historiskt har kallats. Vi har sett skildringar i medierna, som nämner, och även rapporter från de människorättsorganisationer som slagit larm om detta och beskriver det som rena omskolningsläger, där man på något sätt ska försöka banka ur hundratusentals människor deras uiguriska identitet. Det är klart att det är absolut fruktansvärt. Från Liberalernas sida är vi tydliga med att när människorättsövergrepp begås ska vara ett land med en tydlig, värderingsburen utrikespolitik som reagerar mot detta. Jag samarbetar gärna om det. Även om vi inte samarbetar med på särskilt många områden samarbetar vi gärna också med i dessa frågor för att lyfta fram dem och öka trycket på och EU att agera i FN och på andra sätt för att uppmärksamma de övergrepp som begås. Uigurerna förföljs på två sätt – dels för att de inte tillhör majoritetsbefolkningen i och för att de strävar efter självstyre, dels för att de som muslimer utgör en religiös minoritet. Det innebär att de kan utsättas för dubbel press från myndigheterna i , vilket också är mycket allvarligt och något som vi givetvis måste adressera och uppmärksamma. 95 (V) replik: Jag är glad att nu är så tydlig i sin retorik och även med att han tycker att regeringen borde göra mer i den här frågan. Jag hoppas att vi kan hitta enighet och samförstånd framöver och pressa regeringen att göra mer. Jag vill dock återvända till Liberalernas stora nyhet , som tog upp i sitt anförande. Ni vill flytta i från till . Det verkar inte ha varit någon lång eller noggrann beredning, utan ni har tänkt er att rösta för en enskild motion från en kristdemokratisk ledamot. Känslan man får är att ni har kommit på det här lite i sista sekunden. twittrade att ”ska erkännas som huvudstad och som stat när ett fredsavtal finns. Oklokt att göra något av detta i förväg. Pressa båda parter.” Därför blir man lite förvånad nu när Liberalerna svänger och vill ansluta sig till Trump och Bolsonaro. Även och tycker att detta kan vara en bra idé. Det känns inte som att det är era bästa vänner som tycker att en ambassadflytt är så himla bra. Hur ska det bli fred i när ni vill slänga bensin på brasan? 96 (L) replik: Det är ju rena vulgärretoriken att försöka klumpa ihop Liberalerna med . fattar givetvis beslut om sina diplomatiska beskickningar, och det rimliga enligt vår uppfattning är att ambassader ligger i andra länders huvudstäder. har haft relationer och utbyte med , och det innebär väl rimligen att vår ambassad bör förläggas till huvudstad – på samma sätt som efter ett fredsavtal om ett självständigt med östra som huvudstad bör ligga i östra . Vi står mycket tydligt bakom en tvåstatslösning på –och ser med stor oro på alla de krafter som på olika sätt hämmar processen för att skapa en tvåstatslösning. För vår del är det rimligt att har goda relationer med båda stater och att vår ambassad förläggs till . 97 (KD) replik: Utifrån perspektivet att Liberalerna och i det nya politiska landskapet har olika funktioner här i och i relation till regeringen vill jag ställa en fråga till . När det gäller utrikespolitiken delar vi uppfattning i de allra flesta frågor, och jag har stor respekt för som skicklig utrikespolitiker. De frågor där vi har samma uppfattning är stora frågor. Det handlar om utvecklingen i , om relation till Europeiska unionen och om vikten av att vi har en utrikespolitik som är grundad i Europapolitiken. Vi delar också uppfattning när det gäller mänskliga rättigheter och kampen för demokrati. Men just därför tror jag att många som har sett Liberalernas starka engagemang i dessa frågor är bekymrade och konfunderade över det faktum att Liberalerna utan att på något sätt villkora eller förhandla om utrikespolitiken var beredda att släppa fram den nuvarande regeringen. Jag tror att inte minst de som är angelägna om bättre relationer till känner en besvikelse över att ledningen för och utrikesministern sitter kvar en mandatperiod till, den här gången med stöd av Liberalerna. Hur ser på detta? 98 (L) replik: Ända sedan riksdagsvalet när man till slut kom i mål har samtal förts. Utgångspunkten för Liberalerna var att vi ville söka stöd för en alliansregering, men vi måste också vara realistiska och se hur valresultatet blev. Om man vill att politiken ska förankras i mittfåran och framför allt att inte ska kastas in i regeringskriser är det viktigt att ha en majoritetskonstellation och ett regeringsunderlag här i riksdag som gör att beslut kan tas framöver, utan att vi dras mot extraval eller stora regeringskriser. Detta ledde fram till att mitt parti, , och Socialdemokraterna efter samtal enades om det januariavtal som har trätt i kraft. Men jag vill betona att det inte omfattar utrikespolitiken, precis som nämner. Det beror bland annat på att mitt parti förmodligen står närmare parti än till exempel och Socialdemokraterna i många utrikespolitiska frågor. Vi menar att vi bör ta ansvar för den linje vi står för och måste kunna driva den i riksdag. Därför omfattas inte utrikespolitiken av överenskommelsen. I grund och botten är det dock så att måste kunna styras och ha en budgetordning och en ekonomisk politik som ligger fast. närmar vi oss en lågkonjunktur, och det innebär att alla partier i riksdag har ett ansvar för att få stabilitet i svensk politik. Vi har från Liberalernas sida bidragit till detta och kommer att fortsätta att göra det. På de områden där vi inte samarbetar befinner vi oss i opposition. 99 (KD) replik: Det alternativ som Liberalerna bestämde sig för var ju inte det enda för att styra . har jag självklart respekt för Liberalernas beslut, som naturligtvis fattas inom och av partiet självt. Politik handlar i stor utsträckning om ideologi, värderingar och grundläggande syn på hur de politiska besluten ska fattas. Min känsla är att när den djupare dimensionen av politiken plötsligt blir förhandlingsbar i alla avseenden går något förlorat, och jag tror att väljarna känner att förtroendet för politiken minskar. Anser att ni har klarat att inte kompromissa med grundläggande värderingar och principer i den här uppgörelsen? 100 (L) replik: I första anförande fick jag en kanonad av vänliga ord och beröm, som jag vill tacka så mycket för. Jag anser också å min sida att är en synnerligen kompetent och duktig politiker, som jag gärna samarbetar med framöver när det gäller viktiga utmaningar och de frågor som våra partier driver tillsammans. Med detta sagt är det givetvis så att den lösning som regeringsfrågan nu fick i inte var det enda tänkbara alternativet.