prot · H60997 · 2019-05-29 00:00:00 — Precis som statsrådet sa i svaret har vi en lagstiftning som i stort fungerar bra, men i vissa områden i har denna lagstiftning inte räckt till. Ett sådant område, som jag har ställt en fråga om i interpellationen och som statsrådet nämnde i svaret, är ju och , med den omvandling som sker där på grund av gruvdriften. Det verkar ändå, av det svar som statsrådet gav, som att man delar uppfattningen att denna lagstiftning borde ändras. Det som gör mig bekymrad, fru talman, är att statsrådet i sitt svar sa att detta är en prioriterad fråga. Då tänker jag så här: Om det är en prioriterad fråga, hur har det då kunnat ta att få denna lagstiftning på plats? När man går in på regeringens hemsida och läser det pressmeddelande som kom – , fru talman – ser man att det står att lagstiftningen enligt förslaget ska träda i kraft . På regeringens hemsida står det visserligen inte om det är , vilket man skulle kunna tro, eftersom det är publicerat 2016. Det skulle kunna vara 2018, 2019, 2020 eller 2021. Man blir lite förundrad över hur det kan ta så väldigt att få en ny lagstiftning på plats när alla verkar vara överens om att den behövs. Precis som statsrådet sa i svaret har alla remissinstanser varit positiva till denna förändring. Utredaren hade alltså gjort ett väldigt bra jobb. Detta saknar jag i statsrådets svar. Hur länge ska denna fråga beredas – det vill säga när kommer regeringen att agera? Och hur har det kunnat ta från det att pressmeddelandet lades upp på regeringens hemsida utan att någonting har hänt? Denna fråga lever i allra högsta grad i . Den berör väldigt många personer. Så sent som i går hade SVT ett stort inslag om boende i östra som inte alls är överens med gruvbolaget. I har man såvitt jag förstår gjort väldigt bra överenskommelser, men man har inte fått till motsvarande lösningar i . Denna lagstiftning behövs för villaägarna och för fastighetsägarna, och den behöver komma på plats. Som jag tolkar statsrådet är han positiv till att förändra lagstiftningen och till att den kommer på plats i enlighet med de förslag som är lagda. Remissinstanserna är positiva, utredaren har gjort ett väldigt bra jobb och lagstiftningen är efterfrågad. På regeringens hemsida står det fortfarande – daterat – klart och tydligt att lagstiftningen enligt förslaget ska träda i kraft . Så vad är det som har gjort att denna lagstiftning har fördröjts i den omfattning som har skett, och när kommer den på plats? 10 Justitie- och migrationsminister (S): Vi är ju i grunden överens om att vi måste ha ett regelverk som gör att staten tar sitt fulla ansvar när man måste expropriera egendom. Det kan röra stora infrastrukturprojekt. Vi genomför ju mycket när det gäller infrastruktur, men det kommer att bli ännu mer framöver, inte minst när vi ska bygga höghastighetsbanor. Då måste vi ha en stark lagstiftning att luta oss mot. förstärktes detta ansvar ytterligare. Då tillkom en regel som sa att man utöver marknadsvärdet, som man ska ersätta, ska lägga på . Detta innebar ett utökat ansvar för exploatören i detta fall. Problemet som har uppstått, som rör malmfälten, är att inte ens detta räcker i vissa situationer som rör vissa projekt och områden. Det kanske inte finns några andra hus att köpa i det området. Då måste man helt enkelt bygga nytt, och då täcker inte ens ersättningen för det gamla huset plus kostnaden för ett nytt hus. Så blev det i Malmfälten. Det skulle ha kunnat bli mycket problematiskt för enskilda om inte hade gått in och täckt en stor del av kostnaden. tar helt enkelt en stor del av kostnaden för nybyggnationer, så att människor kan få ett likvärdigt boende som ersättning. Man kan kanske säga att det är tur att är kvar i statlig ägo. Om hade fått som de hade velat hade de sålt ut , och det hade varit mycket svårare att lösa denna fråga med andra ägare. När det gäller lagstiftningen finns det uppenbarligen ett behov av att kunna hitta lösningar i de förmodligen ganska få fall som man inte kan täcka med huvudregeln. Det var därför jag tillsatte utredningen ; det var ju på mitt initiativ som detta gjordes. Utredningen kom med ett betänkande 2016. Det är riktigt att en majoritet av remissinstanserna har varit positiva, men det finns också invändningar mot förslaget, framför allt när det gäller övergångsreglerna. Detta har medfört att vi behöver arbeta vidare med förslaget. Jag räknar dock med att vi kommer att kunna fortsätta med det och att vi kommer att kunna gå till med ett lagförslag så att vi kan få en starkare lagstiftning på plats. 11 (M): Jag vill korrigera uppgiften: Jag har i alla fall inte sett några förslag från om att vi ska sälja . Jag vill också korrigera statsrådet på en annan punkt, och det är väl lämpligt att statsrådet efter denna interpellationsdebatt går in på , klickar på ”” och läser om den konflikt som trots allt finns i just . Där säger till exempel en av villaägarna i området att de flesta som personen pratat med gärna skulle ta ett nytt hus någon annanstans samt att ingenting sköts, varken från kommunalt håll eller från sida. Det är väl alltså inte så att är felfria i detta. Statsrådet sa i svaret att detta är en prioriterad fråga, men det har tagit till – om lagstiftningen kommer på plats . Då undrar man ju hur sköts när det gäller de frågor som möjligtvis inte är prioriterade. Det är naturligtvis ett väldigt stort intrång i en familjs liv när man ska få sitt hus tvångsinlöst. Man har bakat bullar i köket. Man har sett sina barn växa upp där. Man har kanske till och med byggt huset med sina händer en gång i världen, och sedan ska man flyttas därifrån. Detta är med all rätt, eftersom samhället har bedömt att samhällsnyttan är större. I det fallet måste detta naturligtvis gå före äganderättsskyddet. Men när det inträffar måste det finnas en adekvat lagstiftning på plats så att fastighetsägaren går skadeslös. Jag tror att statsrådet har rätt; är det så att vi till exempel ska bygga en höghastighetsbana i kommer det att beröra väldigt många fler. Det kan ju finnas skog ute i landet där fastighetsvärdet är väldigt lågt och där dagens lagstiftning inte alls räcker till, precis som jag nämnde i min interpellation, så jag tror att denna lagstiftning kommer att göra stor nytta när den kommer på plats. Som statsrådet säger finns det en stor och bred enighet i denna fråga. Det finns en stor och bred enighet om att fastighetsägarna ska gå skadeslösa. Om man lägger fram en bra proposition finns det goda förutsättningar för att den kommer att gå igenom i , om det ens behöver lämnas en proposition – det vet jag inte. Det kommer vi att lösa. Jag skulle gärna se att denna lagstiftning kommer på plats och att vi inte väntar till 2020. Det är naturligtvis så att man måste lugna oron hos människor, även om det inte är många. I en liten kommun där det inte bor så många är detta naturligtvis en stor fråga. I ett Sverigeperspektiv är detta inte den största frågan, men för dem som berörs av frågan är den jätteviktig. Det är bra att tar ansvar. kanske skulle lyssna ännu mer på den kritik som finns mot bolaget; uppenbarligen finns det en konflikt i som inte är löst. Jag tror dock att det funkar rätt bra i . 12 Justitie- och migrationsminister (S): stod ju med på utförsäljningslista. Jag har motionen här. Den är underskriven av , som nog känner till. Motionen är , och hade fått sin vilja igenom då hade varit utsålt. Vem vet vart det hade sålts – till amerikanska intressen, franska intressen eller ryska intressen? Omflyttningen av drogs igång , så det hade så att säga varit lagom att till dess ha en annan huvudman som hanterade alla de här avvägningarna. fick ni lyckligtvis inte er vilja igenom, , och vad jag förstår har ni nu också övergett den tanken. Men hade ni fått er vilja igenom då hade varit i händerna på privata intressen, så det är tur att ni inte fick det. Jag går över till huvudsaken här. Det lagförslag som finns – och som tillkom till följd av det initiativ till att göra en översyn av lagstiftningen som jag tog – arbetar vi med, men vi behöver nog analysera en del av remissinstansernas synpunkter. Detta måste nämligen vara en lagstiftning som inte bara kan köras fram utan även håller och kan fungera i realiteten, så att säga. Då är det bland annat övergångsreglerna som vi måste se över; vi har fått en del invändningar från remissinstanserna. Det är klart att man alltid och i alla sammanhang kan tycka att lagstiftning tar , men min erfarenhet är att det nog ändå är bättre att se till att man har en lagstiftning på plats som är väl beredd, så att domstolar och andra kan döma efter den, än att köra fram förslag som inte är riktigt förberedda. säger jag alltså att vi enligt planeringen för vår mandatperiod kommer att kunna gå till med den här lagstiftningen och få den på plats. Jag ser fram emot att vi kommer att kunna få en bred uppslutning bakom den i . 13 (M): Svensk gruvnäring är naturligtvis väldigt viktig. Vi hörde inte minst på den statliga radion om den efterfrågan på vissa mineraler som kommer att uppstå nu när vi ska elektrifiera bilparken. Det är alltså inte otänkbart att lagstiftningen kommer att beröra fler, och så vitt jag förstår har regeringen en gruvnäringsstrategi. Vi kan naturligtvis alltid söka upp gamla förslag från partier, men har inget förslag om att sälja något bolag som heter . är en rimlig tid för att bereda det här ärendet kan jag inte bedöma, men det är väldigt . Jag noterar också att utredaren föreslagit – och det står fortfarande på regeringens egen hemsida – att lagstiftningen ska träda i kraft . Visserligen står det inget år på hemsidan, så det skulle kunna vara 2017, som man trodde, eller 2018, 2019, 2021 eller 2022. Det verkar dock vara ett relativt väl avvägt förslag som finns. Det är bra att regeringen tillsatte den här utredningen, och det är bra att statsrådet gjorde översynen. Det finns ett stort och brett stöd för att implementera den här lagstiftningen och, naturligtvis, för att hålla dessa hushåll skadeslösa i den mån som krävs. 14 Justitie- och migrationsminister (S): Jag kan kvittera med att säga att jag tycker att det är bra att har övergett tanken på att sälja . Ett läge där man måste förhandla med amerikanska, franska eller ryska intressen om huruvida de ska ta kostnaderna för en del av de Kirunabor som måste flytta hade varit betydligt besvärligare, skulle jag vilja säga. Jag tror inte att de hade varit lika inställda på att gå utöver det krav som finns enligt lagstiftningen, vilket nu gör. Det finns säkert enskilda situationer där man kan göra ännu mer från sida, men den frågeställningen får i så fall tas upp med det ansvariga statsrådet. är bolaget i alla fall kvar i statlig ägo, och det innebär att vi har mycket större möjligheter att påverka hur man hanterar de här situationerna. Lagstiftningen är som sagt på väg fram. Det är klart att man kan tycka att det har gått långsamt under den här regeringen, men som den förra borgerliga regeringen satt hände ju ingenting. Det gjordes ingen översyn av den här lagstiftningen, utan det är vi som har tagit initiativ till det. Det är också vi som kommer att leverera det, och det kommer vi att göra . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellationerna 2018/19:208 och 209 om kostnaderna för regeringens klimatpolitik 15 Finansminister (S): har frågat mig om regeringen, inom ramen för den ekonomiska politiken, har försökt att få klimatpolitikens kostnader och satsningar att bäras lika över landet. Han har också frågat mig vilka överväganden regeringen gör när det gäller klimatnyttan för varje satsad krona. Jag vill inledningsvis understryka vikten av att politiken ska komma hela landet till del och att jag inte ser någon motsättning mellan detta och att föra en effektiv klimatpolitik. Tvärtom påverkas landsbygden väl så mycket som städerna av ett förändrat klimat. måste klimatomställningen ske på ett sådant sätt att alla har möjlighet att vara en del av lösningen. Regeringen arbetar för att de av beslutade klimatmålen ska uppnås. Det är mål som även interpellantens parti har ställt sig bakom. På EU-nivå har regeringen arbetat aktivt för att skapa långsiktiga, transparenta och likvärdiga regler inom EU:s utsläppshandelssystem. Till följd av ett förslag från kommer en stor volym av utsläppsrätter att annulleras 2024 och regelbundet därefter, vilket redan bidragit till ökade priser på utsläppsrätter och ett ökat omställningstryck för ett fossilfritt samhälle. Utöver EU:s utsläppshandelssystem stöder regeringen industrins omställning till nollutsläpp genom den långsiktiga satsningen Industriklivet. Inom transportsektorn är koldioxidskatten och reduktionsplikten kostnadseffektiva styrmedel för att minska användningen av fossila bränslen och öka inblandningen av hållbara, förnybara bränslen. Klimatklivet är en annan viktig insats för att minska utsläppen i hela landet. Därför föreslog regeringen i vårändringsbudgeten att satsningen ska ökas med under innevarande år. Interpellanten undrar vilka överväganden vi gjort när vi införde bonus−malus. Alliansregeringen införde ett system där alla skattebetalare fick vara med och bekosta den dåvarande supermiljöbilspremien. Bonus−malus är ett mer kostnadsneutralt system, där en förhöjd fordonsskatt på nya bilar med höga koldioxidutsläpp bekostar bonusen för inköp av bilar med låga koldioxidutsläpp. Detta är ett sätt att bidra till att uppfylla klimatmålet för transportsektorn och styra mot en bilflotta med bilar som släpper ut mindre utan att skicka notan till vanliga skattebetalare. Interpellanten undrar vidare om klimatnyttan med flygskatten. Regeringen anser att flyget i högre grad bör stå för sina klimatkostnader. Flygskatten bör därför behållas. Regeringens ambition är att ska ta på sig ledartröjan för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för en skatt på flygbränsle som kan ersätta dagens skatt på flygresor. Därutöver för regeringen en aktiv politik för att hela ska leva och växa. Den digitala infrastrukturen ska byggas ut, och den statliga närvaron ska stärkas i hela landet. Genom satsningar på bland annat utbildning och kommunikationer i vårändringsbudgeten tar regeringen steg för att uppnå det mål om en sammanhållen landsbygdspolitik som fastslogs genom landsbygdspropositionen. 16 (M): Tack för svaret, ministern! Det pratas ofta om att ska vara ett föregångsland på miljö- och klimatområdet. Det är i grunden en bra ambition om vi fyller den med rätt innehåll, och ska även kostnaderna fördelas rimligt över landet. Mot den bakgrunden är det problematiskt att , och flera andra i omgångar har riktat kritik mot regeringens klimatpolitik. sågade faktiskt regeringens stora klimatsatsning Klimatklivet, som ministern tog upp i sitt svar. Man säger att kostnaden är hög och resultaten blygsamma. Dessutom menade att regeringen misslett och skönmålat satsningen. Det är sådana satsningar som regeringen nu väljer att göra mer av. Låt mig säga att klimatpolitiken är viktig. Men om åtgärderna som vidtas för att ska visa vägen i klimatpolitiken i stället blir ineffektiva och kostsamma, samt med orimlig fördelning av kostnaderna inom landet, visar inte vägen. Timbros chefsekonom var här i för sedan. Han varnade faktiskt för att kan bli ett avskräckande exempel inom klimatpolitikens område om vi fortsätter på den inslagna vägen. Jag och menar i stället att ska genomföra miljö‑ och klimatsatsningar som har riktig effekt och som dessutom går att kombinera med hög ekonomisk tillväxt i hela landet. Klarar att göra det blir vi på allvar ett föregångsland, ett land som andra länder vill kopiera lösningar från. Då behöver vi satsa på forskning, innovation, kärnkraft – sådant som är bra politik och sådant som på riktigt gör att vi kan bekämpa klimatproblemen i vår värld. Tyvärr handlar mycket av den här regeringens politik i stället om att straffa avstånd och om att straffa människor som helt enkelt saknar alternativ till bil, flyg och annat. Det är avstånden som ska straffas. planerar att bygga 216 nya flygplatser de kommande 15 åren. planerar att bygga ungefär 200 nya flygplatser. Runt om i världen fullständigt exploderar antalet flygresenärer, flygbolag och flygplatser. Om regering lyckas slå sönder inrikesflyget till bland annat kommer inga andra än hennes vänner i att jubla. Det kommer inte ens på marginalen att förändra världens klimatutsläpp. Inga andra länder kommer att följa efter . Vi som bor i kommer att tvingas åka bil om vi inte kommer att kunna flyga. Det blir sämre för oss. Men det minskar på inget sätt klimatutsläppen. Vi borde i stället göra det som har gjort , alltså vara med i utvecklingen av effektivare flygplan och gröna flygbränslen och på riktigt minska utsläppen genom forskning och inte med flygskatt. har finansministern chockhöjt skatten på bensin och diesel under sina år som minister. kostade en liter bensin och diesel lite . närmar sig priset litern. Folk som är beroende av bilen har fortfarande lika långt till jobbet. De måste fortfarande skjutsa sina barn till olika aktiviteter. Utsläppen minskar inte med regeringens politik. Men kostnaden bärs alltmer av dem som saknar alternativ. Och satsningarna på elcykelpremier, elbilar och kollektivtrafik hamnar till stor del hos dem som har alternativ, och kostnaden får bäras av dem som saknar alternativ. Tycker finansministern att kostnaderna på riktigt bärs lika över landet ? 17 (M): Jag tackar för en mycket viktig interpellation. Vi som är intresserade av miljöfrågor och klimatfrågor kan inte annat än hålla med honom. Det är naturligtvis så att om man ska ha en politik för hela måste man också ha en politik för hela på alla områden. Man kan tycka att finansministern kanske tar lite lätt på vad tre moderater säger här i kammaren. Men vi som läser kunde läsa vad Socialdemokraternas ordförande i sa. Han förklarar nu varför Socialdemokraterna gör sitt sämsta val någonsin i det som man tidigare kallade det röda . Människorna i känner sig bortglömda och förbigångna, säger han. En av de frågor som han pekar på, förutom BB i , är de mycket höga drivmedelspriserna och den höga bensinskatten som slår stentufft mot dem med små marginaler. vet vi att det är fiskal skatt som har en mycket liten koppling till någon miljönytta. Bor man i , i , i eller i har man en mycket liten tillgång till kollektivtrafik. Man är mycket beroende av bil. Det är klart att det blir närmast ett hån när en statsrådskollega till finansministern säger att man kan köpa en Tesla. Jag är inte säker på att en förtidspensionär i har en ekonomi för att kunna köpa en Tesla. Även om han hade det finns sannolikt inte infrastrukturen för laddning där. Vad händer då när regeringen chockhöjer skatterna på det sätt som man har gjort? Jo, i är det en stor nyhet att busslinjer kan dras in och biljettpriserna höjas i kollektivtrafiken i när bränslepriset nu stiger. Det visar sig att för varje krona som bränslepriserna ökar kostar det för Dalatrafiks verksamhet. Det innebär alltså att den chockhöjning av beskattningen på bränsle som regeringen ägnar sig åt även försämrar kollektivtrafiken för dem som ska försöka åka med kollektivtrafiken i . Detta är ett bekymmer. Vi måste ha en politik för hela som har en folklig acceptans. När socialdemokraten i mycket pedagogiskt förklarar varför en flygskatt är en ren straffbeskattning av infrastruktur och dessutom inte till någon klimatnytta eftersom flyget redan ingår i EU:s utsläppsrätter är det återigen bara symbolpolitik utan miljönytta, en fiskal skatt som skadar och som skadar hela . Det är svårt att förstå varför regeringen för en politik som skadar oss som bor norr om så mycket. Jag har full förståelse för att den som bor i eller i eller som åker statsrådsbil kanske inte förstår att en tank bensin kostar . Men vill man föra en politik för hela måste den verkligen ha en klimatnytta. Någonting som vi moderater driver stenhårt och kommer att fortsätta driva är naturligtvis klimatbistånd, det vill säga att vi ska hjälpa de länder där utsläppen är som störst att minska sina utsläpp. Då gör det nämligen också miljönytta för planeten. Då är det inte bara en fiskal beskattning av oss som bor i . 18 (M): I går kunde vi se Kalla fakta i TV4 rapportera om att via har ställt stora garantier på flermiljardbelopp för att det ska byggas en stor gasanläggning i ryska . Denna anläggning kommer ensam att släppa ut en tiondel av den koldioxid som hela släpper ut . ägnar sig regeringen bestående av Socialdemokraterna och åt att faktiskt, som båda de tidigare talarna här har nämnt, straffa landsbygdens folk med höjda bensinskatter och stegvis försämrade reseavdrag . nämnde att kollektivtrafiken i har haft problem. Länstrafiken i har kommit med samma rapport. Man ställer alltså in turer i länstrafiken på grund av att priset på bränsle har blivit så högt att man inte får ihop sin budget. Regeringens politik slår alltså direkt mot landsbygdens folk. Den slår direkt mot kollektivresenärerna, och det försämrar möjligheterna att bo på landsbygden. satsas det alltså via en statlig myndighet under finansministerns ansvarsområde 3,3 miljarder på att bygga en gasanläggning i som ensam kommer att släppa ut en tiondel av vad hela samlade verksamhet släpper ut . Tycker finansministern verkligen att det är en rimlig politik att ge sig på de enskilda människorna på den svenska landsbygden som det görs en sådan megasatsning på en gasanläggning i ? 19 Finansminister (S): Vi riskerar att hamna i en vändpunkt i historien. Jorden värms upp så mycket just nu att om vi inte agerar riskerar vi att hamna i ett läge med en irreversibel spiral där naturens egna koldioxidutsläpp blir så stora att permafrosten minskar och vi får en kontinuerlig uppvärmning. Det här är någonting som riskerar att skada jorden permanent och få mycket stora effekter på mänskligheten. Vi som är politiker och är i beslutsfattande ställning har ett ansvar för att agera. Men när vi agerar måste vi självklart göra det på ett sådant sätt att alla människor kan vara med i omställningen. Det handlar om att hela ska kunna göra den omställning som är nödvändig för att vi ska kunna ta vårt klimatansvar. Det är det ansvar som vi har gentemot framtida generationer. Men är också ett land som bör kunna vara ledande i världen och föregå med gott exempel på hur man kan agera. Det är vi också ; är ett exempel som ofta lyfts upp i internationella sammanhang. Precis som påpekar är det viktigt att vi använder våra insatser och våra skattepengar på ett så effektivt sätt som möjligt. Klimatklivet är en satsning som har haft stora effekter när det gäller att minska koldioxidutsläppen i . De har minskat med tack vare Klimatklivet. Det motsvarar ungefär utsläppen från 700 000 personbilar. Man kan självklart diskutera om man kan använda pengarna ännu mer effektivt. Därför har regeringen också varit tydlig med att vi kommer att se över om vi kan öka kostnadseffektiviteten ytterligare så att man inte använder pengarna till sådana investeringar som annars kanske hade blivit av ändå. är det viktiga investeringar som finansieras via Klimatklivet. En av riksdagsledamöterna tog upp behovet av infrastruktur för att ladda elbilar. Det är den satsning som det mesta av pengarna från Klimatklivet går till; de går just till att bygga ut den laddinfrastruktur som är nödvändig för att vi ska kunna köra elbil. Människor med låga inkomster kommer självklart inte att kunna köpa en Tesla. Jag är väl medveten om det, och det är vi alla väl medvetna om. Men vi vet också att när begagnade bilar kommer ut på andrahandsmarknaden finns möjligheter även för människor med normala inkomster att köpa begagnade bilar som är mer miljö- och klimatvänliga. Det är det vi ser . En bil som är fem eller är inte lika effektiv som de nya som säljs , men den är väldigt mycket mer effektiv än vad en fem eller bil var tidigare, för fem, tio eller .