prot · H60962 · 2019-03-08 00:00:00 — har vi skärpt strafflagstiftningen. reglerades intrång i , som trumfade skyddslagen. Detta har vi ändrat så att skyddslagen är subsidiär i förhållande till bestämmelser. kunde en person som gjorde intrång på skyddsobjekt dömas till dagsböter. Det är nu borttaget från straffskalan för att straffet ska stå i proportion till brottets allvar. Straffet för intrång eller olovligt kvarstannande inom skyddsobjekt är nu mycket högre på straffskalan än tidigare, och det tycker jag är bra. träder en ny säkerhetsskyddslag i kraft. får därmed ett utökat ansvar också när det gäller intrång av drönare, som ju är ett nytt problem och som vi behöver ha möjlighet att ingripa mot. 12 (M): Den här debatten visar tydligt hur olika vi ser på värderingen när det gäller hur man kan påverka ett samhälle. Jag vet att det har skett civil olydnad som har lett till utveckling, till exempel vid förtryck mot svart befolkning. Men att göra ett intrång på ett kärnkraftverk och den fara som det innebär är för mig något helt annat. Vi är nu enormt oroliga för regeringens säkerhetstänkande vad gäller digitaliseringen i landet. Jag skulle vilja likna detta vid att jag skulle göra ett intrång i någon av servrarna i en mörk natt när jag lyckats komma över ett passerkort, bara för att det hade ett gott syfte. Om inte vi själva i våra roller i regering och i riksdag kan stå upp för att vi måste ha metoder som kan driva en utveckling mot ett säkerhetstänkande och ett bra samhälle har vi egentligen skrivit ned hela den demokratiska processen. Ska aktivism, och i så fall vem som kan få fram mest pengar till aktivism, vara det som ska driva utvecklingen och också vara påtryckande för hur en riksdag och regering agerar? Det här är min utgångspunkt i frågan. Jag tycker att det är en form av utpressning när man sätter press på ledamöter inför en riksdagsomröstning om en viktig fråga. För mig är det väldigt konstigt hur man som minister kan känna sådan tilltro till en medarbetare som har sådana värderingar som grundvärderingar. Det här handlar de facto inte om kriminalitet, utan det handlar om vilka värderingar man står upp för och tilltron till oss alla. Den dagen då människor inte har tilltro till vår regering och till vår riksdag är vi väldigt illa ute som demokrati. 13 Miljö- och klimatminister (MP): Jag har gått in i politiken för att jag tror på demokratin. Vi har bildat ett parti för att vi tror på parlamentarism, politik och demokrati som en kraft. Jag delar tidigare miljöminister syn på att det finns olika roller för medborgare i en demokrati. Man kan arbeta som journalist och opinionsbildare, vilket jag har gjort tidigare. Man kan arbeta för miljöorganisationer och i näringslivet och sedan gå in i politiken. Jag är övertygad om att kan skilja på dessa olika roller, och det är precis därför jag har anställt henne och känner stor tilltro till henne. Jag blir lite förvånad över att inte med ett ord nämner alla de säkerhetsbrister som uppdagades med anledning av intrång. Inte heller nämner hon alla de förstärkningar av säkerheten som både alliansregeringen och vi gjorde med anledning av de här mycket flagranta och grova bristerna i säkerheten på kärnkraftverk i tätt befolkade områden i vårt land. Jag tror inte att svenska folket skulle känna större tilltro till demokratin eller till de styrande om det skulle ske ett terrorattentat där någon med lätthet kan klättra in på en brandstege till farliga områden, ja, till och med upp på reaktorns tak. har vi täppt igen dessa säkerhetsluckor. För mig som minister är det överordnade och prioriterade att vi ser på strålsäkerheten i förhållande till kärnkraften. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2018/19:78 om CCS 14 Miljö- och klimatminister (MP): har ställt fyra frågor till mig angående koldioxidavskiljning och -lagring, CCS: för det första om jag är beredd att ta initiativ till att utreda ett särskilt klimatavdrag för CCS, för det andra när investeringsstödet till testanläggningar för minusutsläpp som anges i januariavtalet kommer på plats och hur omfattande stödet kommer att vara, för det tredje om jag är beredd att ta ett initiativ till en CCS-strategi och för det fjärde om möjligheten att etablera ett västsvenskt kluster kring utveckling och introduktion av CCS. Rapporten från FN:s klimatpanel, IPCC, om 1,5-gradersmålet visar på nödvändigheten av att växla upp insatserna för att begränsa den globala temperaturökningen till en och en halv grad. Vi behöver därför öka investeringarna i klimateffektiv teknik. I IPCC:s rapport förutsätts användning av CCS-tekniken i alla scenarier, och i flertalet scenarier ingår även så kallad bio-CCS, det vill säga CCS tillämpad på koldioxidutsläpp med biogent ursprung, som en teknik för att åstadkomma negativa utsläpp. förutsätter i sitt förslag till en långsiktig klimatstrategi för EU också att CCS, inklusive bio-CCS, spelar en roll för att nå EU:s klimatmål. Vårt främsta fokus behöver fortsätta att vara att kraftigt minska våra utsläpp genom bland annat energieffektivisering och förnybar energi. Men som nämner finns det vissa processrelaterade utsläpp från industrin som kan vara svåra att minska utan tillgång till CCS. Därutöver kan bio-CCS bidra till att åstadkomma negativa utsläpp. tillsatte regeringen en utredning om kompletterande åtgärder för att nå negativa utsläpp av växthusgaser. Utredningen har bland annat i uppdrag att uppskatta potentialen för och lämna förslag på incitament för bio-CCS samt identifiera brister och hinder i lagstiftning för CCS, inklusive bio-CCS. Utredningen ska samråda med berörda myndigheter och föra en nära dialog med relevanta intresseorganisationer, forskarvärlden och andra samhällsaktörer. Den ska redovisa sina förslag inklusive ett förslag till strategi för negativa utsläpp . Flera av de frågor som ställer är precis sådana som jag hoppas att utredningen ska belysa. bereds nu skyndsamt det investeringsstöd för testanläggningar för minusutsläpp som omnämns i januariavtalet. Jag vill dock invänta utredningens resultat innan jag tar ställning till eventuella ytterligare åtgärder. 15 (M): Jag tackar miljö- och klimatminister för svaret på min interpellation, som bottnar i att brett över parti- och blockgränserna har satt upp världens mest ambitiösa klimatmål. Detta kommer att kräva att vi bedriver en effektiv och ambitiös miljö- och klimatpolitik nu och . Ser vi på roll i klimatpolitiken är det för mig som moderat uppenbart att vår främsta uppgift och vårt främsta bidrag i det internationella klimatarbetet är att agera som föregångsland. Det innebär att vi måste kombinera snabbt sänkta utsläpp med en stark ekonomisk utveckling där vi skapar jobb och tillväxt så att andra länder ser som ett attraktivt exempel på hur man kan bedriva klimatpolitik. har verkligen rest runt i världen. Det har jag också gjort, om än inte i samma omfattning. Men när jag träffar indier, eller amerikaner för den delen, är de inte ett dugg beredda att ge upp ekonomisk tillväxt, eller i fall fattigdomsbekämpning, utbyggnad av elektricitet på landsbygden och så vidare, för klimatarbetet, utan vi måste visa att det går att göra både och. När beklagligt nog deklarerade att skulle lämna var han tydlig med att avtalet skulle kosta för många amerikanska jobb. måste därför försöka visa att har fel och att det inte behöver vara en konflikt mellan jobb och ekonomisk utveckling och sänkta utsläpp. är det givetvis så att om vi inte klarar av att adressera klimatutmaningarna på ett bra sätt kommer de att utgöra en allvarlig påfrestning på våra möjligheter till ekonomisk utveckling, vilket kan försvåra fattigdomsbekämpning och innebära att världsekonomin krymper. Här i är transportsektorn en stor utmaning, och kanske den vi debatterar mest i kammaren när det kommer till klimatpolitik. Den andra stora utmaningen är vår industri, särskilt vår basindustri. Industrin står för ungefär en tredjedel av de svenska territoriella utsläppen. ligger vår industri i absolut framkant vad gäller att producera klimatsmart. Lösningen är alltså inte att vi ska stänga ned vår industri, för faktum är att för varje ton stål, pappersmassa eller annat som exporterar, exporterar vi också utsläppsminskningar. ligger nämligen så mycket bättre till än andra länder när det gäller att producera klimatsmart. CCS är en viktig del i hur vi ska kunna minska industrins utsläpp ytterligare. Klimatministern lyfte ju upp att IPCC, alltså FN:s klimatpanel, glasklart säger att CCS kommer att vara nödvändigt för att vi ska klara snabba utsläppsminskningar globalt. Jag blir lite bekymrad när ministern säger att det finns utsläpp som svårligen kan minskas med CCS. Låt oss ta cementindustrin. Här går det inte att bara byta bränsle, utan det handlar om processer som ger utsläpp. När man bränner kalksten frigörs koldioxid. Ministern får gärna berätta om det finns någon annan metod att få bort dessa utsläpp än med CCS. Jag har inte hittat någon. Vi måste hitta en strategi för hur vi kan skala upp denna teknik, sänka kostnaderna och skapa marknadsmodeller som gör att vi kan introducera denna teknik. Det brådskar med att ta fram en svensk CCS-strategi. 16 Miljö- och klimatminister (MP): Jag är mycket glad över att vi har samma syn på att det viktigaste kan göra är att vara ett föregångsland och visa resten av världen att det går att ställa om och att det också är bra för människor, välfärd, ekonomi och utveckling. Vi har en mycket allvarlig situation, såsom IPCC:s klimatpanel med forskare tydligt har talat om för oss. Vi måste halvera utsläppen globalt om vi ska klara 1,5-gradersmålet, och vi behöver komma ned på nollutsläpp . Här kommer CCS eller upptag av koldioxid från atmosfären att bli viktigt. nämnde ordet kostnadseffektiv. Det absolut mest kostnadseffektiva vi kan göra är att energieffektivisera och ta tekniksprång för att få bort utsläppen. När det gäller CCS vill jag vara tydlig med att jag inte är negativ till det, utan det kommer att behövas i mitten av århundradet. Men ibland framställs det i debatten som att vi, om vi bara satsar på CCS, kan fortsätta att elda kol och köra på bensin och att det inte är några problem att köra på precis som vanligt. Denna syn har dock fått sig en stark törn. EU har satsat enorma belopp och strategier på att få igång CCS-anläggningar inom EU. Man satte igång med strategin 2008. uppmanade kommissionen att utarbeta en mekanism för att säkerställa upp till tolv demonstrationsanläggningar för CCS, som skulle byggas och tas i drift . Men inte en enda av dessa har satts i drift. Flera försök har gjorts, och man avsatte 2009 till stöd för CCS-projekt. Varför har de inte blivit av? Jo, därför att vi på skulle kunna få bort utsläpp som kostar per ton, som vi har mycket billigare sätt att minska utsläppen. Ekonomin i detta är alltså inte alldeles lysande. satsar nu 17 miljarder. De kommer att ha starkt statligt stöd för att ha CCS ute i , där de räknar med att kunna lagra ca koldioxid eller 2024. Det är svenska utsläpp, och det är fortfarande väldigt dyrt. Min bedömning är därför att vi ska forska. Vi har redan tillsatt en utredning, och vi har med i januariavtalet att medel ska anslås till detta. jobbar redan med det. beviljade tillsammans med norska Gassnova ekonomiskt stöd till Preems CCS-projekt i för att undersöka upprättandet av en fullskalig anläggning för att fånga in och lagra koldioxid på raffinaderiets vätgasanläggning, som kan minska koldioxidutsläppen från raffinaderiet med upp till en halv miljon ton . Detta är alldeles utmärkt. Vi ska jobba med det här, och vi har en utredning på gång. Men det jag vill understryka är att de lägst hängande frukterna när det gäller det som blir billigast och det som är mest hållbart i ett längre perspektiv är att vi måste ställa om våra processer. Jag tror att det finns saker att titta på i cementindustrin. Jag vet att det finns intressanta försök med till exempel alger som kan binda koldioxid. 17 (M): Det är alldeles riktigt att CCS-tekniken dras med stora utmaningar. Den största utmaningen är kostnaden – helt enkelt bristen på en fungerande marknadsmodell för att möjliggöra att gå från försöks- och demoanläggningar till fullskaliga anläggningar som lagrar stora volymer. Men denna teknik kommer inte att få ett genombrott av sig själv, utan det krävs att vi vidtar åtgärder, gör forskningsinvesteringar och samarbetar internationellt. En av de viktigaste poängerna med min interpellation och det jag lyfter upp där är just att kostnaderna är stora och att vi därför måste söka samarbeten. Vi hade en diskussion om miljöorganisationer alldeles och vilka metoder de använder sig av. Jag brukar säga att den viktigaste miljöorganisation som vi har i är EU. Vi behöver samarbeta där, och hoppas jag att , som finansieras med bland annat intäkter från utsläppshandelssystemet, kommer att mobilisera kapital för att möjliggöra satsningar på CCS. Ministern lyfte fram en del misslyckade försök. De är kopplade både till en negativ opinion, som tyvärr har kommit kring CCS, och till att priserna inom utsläppshandelssystemet har sjunkit. är de på väg upp, och detta kommer förhoppningsvis att göra saken något lättare. är ett land som har tagit ledartröjan i utvecklingen av CCS, och detta är mycket kopplat till att de har goda lagringsmöjligheter i sina gamla gas- och oljefält. Jag som moderat, som alltid värnar om skattebetalarnas pengar och tycker att klimatpolitiken också måste präglas av kostnadseffektivitet, anser att vi ska sträcka ut en hand till och hitta bra partnerskap kring hur vi kan ta tekniken från försöksstadiet till fullskaliga anläggningar och, inte minst, hur vi kan skära ned kostnaderna och ta tekniksprång. Det är jättepositivt att tillsammans med Gassnova nu har beviljat medel för den anläggning som man ska försöka utveckla i , men vi kommer att behöva göra mer. Ministern sa i sitt svar att man har tillsatt en utredning. Detta är en fråga som jag har tjatat om i denna kammare och på andra sätt . Jag var den röst som tydligast lyfte fram detta i Miljömålsberedningen. Där lyfte vi fram att det behövs en nollutsläppsstrategi för industrin och att denna skulle inkludera CCS. Sedan har ingenting hänt. År har gått, och regeringen har inte gjort något. Det är jättebra att utredningen nu har tillsats, men det brådskar. Vi behöver snabbt minska våra utsläpp. Industrins utsläpp är bland största, och på är detta en av de största internationella utmaningar vi har. Processutsläppen är svåra att få bort. Det pågår ett fantastiskt spännande och vällovligt projekt inom stålindustrin: Hybrit. Där samverkar , och för att få bort kolet och i stället använda vätgas som produceras med vattenkraft. Därmed kan målet om en koldioxidneutral stålindustri nås. Men exempelvis cementindustrin har inte alls samma möjligheter att bara byta energibärare, så CCS behövs. Jag ställer också andra frågor om hur man kan påskynda industrins omställning och tycker att det hade varit bra med ett avdrag för att skapa incitament för de industrier och företag som går före. Det skulle kunna handla om att få avdrag för att göra investeringar och satsningar på CCS, men inte bara det, utan det kan också handla om det som ministern lyfte fram i form av energieffektiviseringar och annan teknikutveckling. Jag vädjar om att man ska titta på den möjligheten. 18 Miljö- och klimatminister (MP): Jag vill kraftigt ifrågasätta påståendet att det skulle vara negativ opinion som har hållit tillbaka CCS. Jag har själv suttit i , och jag vet att det finns en mycket stark tilltro till och förhoppning om CCS som ett magiskt sätt att slippa avveckla kolgruvor och att slippa sluta med fossila bränslen och i stället bara satsa på CCS. Och det har satsats mycket pengar, strategier och samarbete inom EU ända , , men som jag sa är inte en enda testanläggning igång. Det är märkligt. Sex projekt beviljades medel 2009, och , 4 ½ miljard kronor, betalades ut. Om vi ska värna om skattebetalarnas pengar kan man säga att det var bra att man försökte, men inte en enda demonstrationsanläggning har materialiserats. Samtliga projekt är nedlagda, och det beror på att det är väldigt dyrt. Men det är väldigt billigt att släppa ut, och de som är starkt emot till exempel en höjning av bensinskatt, koldioxidskatt och annat blir svaret skyldiga här. Vi behöver göra det dyrare att släppa ut för att det ska bli lönsamt att investera i CCS-teknik. Så är det. När det gäller avdrag för klimatinvesteringar vill jag gärna uppmärksamma ledamoten på en debattartikel på , undertecknad av bland andra Svensk Betong, Svenskt Flyg, vd:n för , , Åkeriföretagen, Byggindustrier, Svensk Dagligvaruhandel samt gruvorna. De tycker inte att ett klimatavdrag är en bra idé över huvud taget. De tycker att det behövs direkta ekonomiska stöd och att skatteavdrag inte är effektiva därför att det inte finns några vinster att dra av. De nya företagskonsortier som skulle kräva samarbete har ingen vinstskatt att dra av. De behöver ”upfront-stöd” när de börjar och inte i något slags löpande verksamhet. Detta behöver vi naturligtvis analysera från regeringens sida, och det gör vi också i den utredning som är tillsatt. Summa summarum: Jag vill återigen understryka att jag är helt enig med FN:s klimatpanel om att vi måste uppnå negativa utsläpp i mitten av detta århundrade. Vi kommer att behöva investera i CCS oavsett om det är kostnadseffektivt eller inte. Annars får vi lägga ned en massa mänsklig verksamhet eller se till att väsentligt öka beskogningen av vår planet eller öka vårt upptag på något annat sätt. I annat fall kommer vi inte att klara att stanna under två grader, vilket skulle få oerhört allvarliga konsekvenser för hela mänskligheten och alla framtida generationer. Vi kommer att behöva använda alla medel. Det första, bästa och effektivaste som vi måste fokusera våra krafter på just nu handlar om att ta fram nya tekniker som är utsläppsneutrala. Projektet , som nämndes, har regeringen stöttat med vår stora satsning Industriklivet, som ger möjligheter till tekniksprång för de tunga industrier som har utsläpp i själva sina processer, likt stålindustrin. För cementindustrins del finns också möjlighet att bli beviljad projektbidrag inom Industriklivet. Det hoppas jag verkligen att vi kan fortsätta att samarbeta kring. Det är nödvändigt för ett fossilfritt välfärdsland, vilket ska bli. 19 (M): Det är en något ambivalent retorik som jag hör från klimatministern. Men jag kan delvis förstå den. Vi är helt överens om att det naturligtvis först och främst är så att vi ska minska våra utsläpp. Men vi kommer också att behöva lagra in utsläpp för att komma ned till nollutsläpp, neutrala utsläpp, och sedan komma längre än så. FN:s klimatpanel trycker väldigt hårt på att om vi inte klarar att extremt fort komma ned till nollutsläpp kommer behovet av negativa utsläpp att vara ännu mycket större i slutet av detta århundrade eller rentav i mitten av det. Vi har också brett över parti- och blockgränserna i den här kammaren kommit överens om att vi ska nå negativa utsläpp i . Detta är ingenting som kommer att hända av sig självt, utan det kommer naturligtvis att krävas att vi utvecklar EU:s utsläppshandelssystem, inte minst så att vi får fler länder att införa utsläppshandelssystem. Det främsta problemet är ju trots allt inte att utsläppspriset är för lågt i , utan att det är obefintligt i för många delar av världen. Det är krasst uttryckt så att klimatutmaningen är global och behöver globala prissättningar. Då behöver vi ta vårt ansvar i , men vi behöver också säkerställa att världens alla länder sätter pris på sina utsläpp och tar ansvar för sina utsläpp och sin del av utvecklingen av både teknik och andra lösningar. När det gäller CCS-strategin tycker jag att det skyndar. Jag tycker verkligen att klimatministern ska sätta sig på tåget efter den här debatten och åka till för att inleda diskussioner med sin norska kollega om hur vi kan skapa ett nordiskt samarbete. Som jag lyfte fram i min interpellation finns det väldigt goda förutsättningar i min del av , , för att börja skapa ett kluster. Det finns infrastruktur, tunga industrier med stora punktkälleutsläpp och ett tekniskt kunnande på till exempel . Vi har också närheten till , som redan har tagit på sig större kostnader och gjort ett större tekniksprång. Dem kan vi samarbeta med. Försök kicka igång det här arbetet nu! 20 Miljö- och klimatminister (MP): Jag hoppas att vi är överens om att ska vara ett föregångsland och att vi inte kan använda anklagelser om att andra länder inte gör någonting som en förevändning för att inte göra någonting själva här i eller i EU. Vi behöver både driva på i EU och vara ett föregångsland själva. Jag tar gärna tåget till för att titta på det här. Det har jag redan planerat att göra. Det är väldigt viktigt för att förstå utmaningarna. Den har tillsammans med affärsintressen studerat det här . Hade det varit en quickfix hade vi redan nu kunnat exportera alla våra utsläpp till , och allting hade varit frid och fröjd. Men så enkelt är det ju inte. Med den storskaliga lagring som man nu planerar för kommer man att kunna lagra , vilket är två gånger utsläpp. Även kommer antagligen att vilja använda den. Det är klart att vi inte kan se det här som någon slutlig lösning på någonting, utan det är en del av lösningen. Jag tycker att det är bra med olika initiativ, och inte minst att ligger i framkant vad gäller CCS-forskning. De anordnade också världens största storskaliga konferens om tekniker för negativa utsläpp. Väldigt många goda initiativ har påbörjats i . Men det finns också andra intressenter i andra delar av inom CCS och bio-CCS. Exergi studerar nu möjligheter att genom bio-CCS vid kraftvärmeverket i Värtan i bidra till negativa utsläpp om ca . Vi har många intressanta projekt på gång, och jag kommer att följa och stödja dem framöver. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2018/19:98 om turkiska angrepp mot Manbij och närliggande områden 21 Utrikesminister (S): har frågat mig varför regeringen uttrycker sitt stöd till samma grupp som ansvarar för offensiven i och om regeringen kan komma att agera på ett liknande sätt vid ett eventuellt turkstött anfall av Manbij, på vilket sätt regeringen menar att ett stöd till den turkstödda så kallade syriska interimsregeringen förbättrar kurdernas situation i norra samt på vilket sätt regeringen menar att ett stöd till den syriska interimsregeringen underlättar för målet om vapenvila i hela , inklusive Afrin. Som jag tidigare svarat (2017/18:570) i de här frågorna har regeringen varit tydlig i sin kritik av militära operation i . Vi förväntar oss att respekterar folkrätten. Vi förväntar oss specifikt att respekterar 2401 om vapenvila, som omfattar hela , inklusive Afrin och Manbij. Detta har förmedlats till företrädare för den turkiska regeringen, i EU och i FN. Inte minst återfinns denna kritik i EU:s rådsslutsatser om , som Wiechel hänvisar till. kallade vi även till ett extrainsatt möte på expertnivå i säkerhetsrådskretsen i FN i syfte att bidra till nedtrappning och undvika en militär offensiv mot de kurdiskkontrollerade områdena i norra . Konflikten i har orsakat ett enormt lidande för miljontals människor. Omfattande kränkningar av internationell rätt, inklusive den internationella humanitära rätten och de mänskliga rättigheterna, har begåtts. För detta bär den syriska regimen och dess allierade huvudansvaret. Regimen har, trots upprepade krav från och det internationella samfundet, konsekvent förhalat och förhindrat de FN-ledda politiska samtalen med den politiska oppositionen. I stället har de valt att fortsätta med det grova och urskillningslösa våldet, som framför allt har drabbat den syriska civilbefolkningen. I avsaknad av en politisk lösning har EU valt att stödja insatser i oppositionskontrollerade områden som rör utbildning och jobbskapande samt upprätthållandet av civila strukturer och myndigheter.