prot · H60943 · 2019-01-24 00:00:00 — har drivit på för att regeringen ska agera i denna fråga, men problemen kvarstår. Min fråga till justitieminister är därför: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att skydda lantbrukare och djurägare mot brott som begås av djurrättsaktivister? 35 Justitie- och migrationsminister (S): Som jag sa i ett tidigare frågesvar träffade jag LRF, , i i samband med en konferens. Där gick vi igenom vilka eventuella åtgärder vi skulle kunna vidta ytterligare. Den viktigaste tycker jag är den som vi genomför när det gäller att expandera polisen och avsätta stora resurser, som vi gör . Svensk polis har fler anställda nu än vad man någonsin haft tidigare, och man har också mer resurser än man någonsin haft tidigare. Det är viktigt att markera att dessa resurser måste komma hela landet till del så att man bland annat kan utreda och gå till botten med de eventuella trakasserier och brott som begås mot exempelvis lantbrukare. Jag är fast bestämd om att detta är en typ av brottslighet som vi måste vara beredda att prioritera och bekämpa. Som näringsidkare måste man kunna bedriva sin verksamhet i fred utan att behöva bli utsatt för den typen av brott. Därför är jag beredd att vidta ytterligare åtgärder om det skulle behövas för att stärka kampen mot sådan kriminalitet. 36 (M): Jag noterar vad justitieministern säger. För egen del tror jag att det är helt avgörande att titta på det straffrättsliga skyddet för dem som utsätts för hot och skadegörelse och annan typ av brottslighet av djurrättsaktivister men också säkerställa att polisen finns närvarande i hela landet. Om ska kunna leva måste det finnas en polis som kommer när man ringer och som verkligen lyckas utreda brotten så att dessa individer kan lagföras. Frågan är: Kommer ministern att säkerställa att lantbrukare och djurbönder får det skydd de behöver? 37 Justitie- och migrationsminister (S): Vi kommer att föra en fortsatt dialog, inte minst med LRF, om vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas. Jag pekade tidigare på hur vi har skärpt straffen, bland annat för grovt olaga hot, och också skärpt synen på olaga hot. Vi har ökat möjligheterna till kameraövervakning så att man i efterhand ska kunna se till exempel vem som gör intrång på ens gård, om detta skulle vara fallet. Det finns säkert ytterligare åtgärder som vi kan vidta. Jag är fast besluten att fortsätta dialogen och stärka kampen för detta. Gemensamma nordiska insatser mot matchfixning 38 (SD): Idrottsfrågor har länge varit ett område som inte har uppmärksammats politiskt, vilket har efterfrågats från många håll. Idrottsrörelsen lockar många barn till rörelse, vilket ger effekter på andra områden, inte minst inom utbildning och folkhälsa. Idrottsrörelsen engagerar även många föräldrar med allt vad det innebär av att koka kaffe eller skjutsa barn till olika idrotter. Tyvärr har vi fått höra om problematiken kring matchfixning, och spelare har även åtalats för detta. I har vi en överenskommelse mellan de nordiska idrottsförbunden om att personer som blivit åtalade för matchfixning ett land inte kan spela i ett annat. Vilka andra förslag finns på detta område på det nordiska planet? Vill man att detta ska bli lag? Vilka andra överenskommelser kan vi förvänta oss på det nordiska planet inom detta område? 39 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Matchfixning är ett stort problem som samhället måste ta på största allvar. Tyvärr måste jag erkänna, precis som statsrådet , att jag in i mitt nya ansvarsområde nordiska frågor ännu inte har hunnit sätta mig in i just de nordiska frågor som gäller matchfixning. Men eftersom ledamoten tar upp frågan kan jag lova att jag kommer att be mina tjänstepersoner att ta upp just detta och även se vilka förslag som kommer så att vi kan hantera det. Jag håller med ledamoten om att det är en viktig fråga som samhället behöver engagera sig i. 40 (SD): Tack, statsrådet! Jag ser fram emot det kommande arbetet på detta område, för det behövs verkligen. Allt förebyggande som man kan arbeta med är alltid bra. Sedan måste jag också fråga eller ge ett tips angående OS-frågan, som är högst aktuell: Kommer man att prata om att anordna ett nordiskt tillsammans, gemensamt? Om inte är det ett tips att ge till de andra nordiska ministrarna, att börja prata om ett gemensamt nordiskt . 41 Statsrådet (S): är jag verkligen ute på hal is, men jag vet att söker . Jag tror inte att det finns några planer på att söka ett gemensamt nordiskt . ska jag till tillsammans med statsministern och ha överläggningar med nordiska ministrar och andra. Och varför inte – kanske är detta något som kan tas upp, om inte annat för att lätta upp stämningen? 42 (KD): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . har det runtom i landet varit minnesstunder för , som hedersmördades 2002. En viktig fråga i sammanhanget är tvångsgifte. väckt motioner om att vi måste få en särskild enhet, precis som i – en så kallad forced marriage unit. Jag skulle vilja höra om det finns några tankar om detta nu från ministern. hade vi en interpellationsdebatt, och då fanns det inte med. Ingenting har hänt . Sedan finns det en fråga om en särskild skyddsorder, som också finns i , där man måste kunna visa var barnet befinner sig och uppvisa barnet. Annars kan man häktas som förälder, om man inte talar om var barnet befinner sig. Kan vi få en enhet mot tvångsgifte och en sådan särskild skyddsorder i ? 43 Justitie- och migrationsminister (S): Jag ser verkligen fram emot att vi skulle kunna få det. Det är inte helt sant att det inte har hänt något sedan vi hade en interpellationsdebatt . Tvärtom har vi gett en särskild utredare, , i uppdrag att se över hur vi kan skärpa det straffrättsliga ansvaret när det gäller hedersbrott som sådana men också titta speciellt på situationen i . Där har man både Forced Marriage Unit och forced marriage protection order, som ger starkare verktyg för att i högre utsträckning stoppa att personer förs ut ur landet för att exempelvis giftas bort. Det är förslag där det har lämnats ett betänkande som vi nu kommer att jobba vidare med. Detta finns i januariavtalet mellan regeringspartierna och och Liberalerna som en mycket viktig punkt. Detta är ett av de viktigaste och mest prioriterade områden som vi kommer att jobba med . 44 (KD): Tack för svaret! Det är bra om vi kristdemokrater kan skjuta regeringen framför oss i dessa frågor och att det nu börjar hända någonting. Regeringen säger ofta att man vill göra mycket, men det brådskar ju. Frågan är vilka resurser man har avsatt. Vi har till exempel i våra tidigare budgetar lagt 10 miljoner för att till exempel ska kunna börja jobba konkret med dessa frågor och sätta ihop ett myndighetssamverkansarbete. Vi undrar: När får vi se några resurser? Kommer ni att avsätta medel till en sådan verksamhet och i så fall när? 45 Justitie- och migrationsminister (S): Detta ingår som sagt i januariavtalet mellan regeringspartierna och och Liberalerna. Detta är en av våra mest prioriterade frågor och kommer att vara det också när vi diskuterar budget framöver. Jag ser framför mig att vi kommer att kunna lägga fram förslag både om straffskärpningar när det gäller de som begår brott med hedersmotiv och om särskild brottsrubricering, som vi behöver ytterligare en utredning om, och slutligen också ge ännu mer resurser till de brottsbekämpande myndigheterna, som i och för sig har mer pengar än någonsin . Ökade åtaganden innebär att man också behöver vara beredd att satsa mer pengar. Regeringens uteblivna fördömande av angrepp mot 46 (L): Min fråga riktar sig till statsrådet . har den islamistiska terrordiktaturen trappat upp aggressionerna mot enda demokrati . utförde ett angrepp, en attack, med godkännande från den syriska regimen mot en israelisk skidort. Statsministern har lovat att se till att relationerna med blir bättre. I 73-punktsprogrammet och i regeringsförklaringen talas det om att jobba för demokrati och mot extremism. Därför är min fråga varför regeringen inte har fördömt de iranska attackerna och varför regeringen inte har fördömt det uttalande som gjordes av den iranske flygvapenchefen om att man är beredd på ett beslutsamt krig för att tillintetgöra . 47 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Det är naturligtvis en ytterst oroande utveckling som vi har sett mellan och . Jag noterade att som utrikesminister under den förra mandatperioden uttalade sig om detta. Hon pekade på den ökade spänningen och de risker som den innebär. Jag föreställer mig att frågan också har varit föremål för diskussioner, inte minst inom ramen för säkerhetsrådsengagemanget som vi har haft från svensk sida. Den nu aktuella händelseutvecklingen har jag inga kommentarer till. Jag vet att detta är ett arbete där man både inom Europeiska unionen och inom FN är angelägna om att minska konfliktnivåerna. Naturligtvis kommer jag att hänvisa kommentarerna framöver till utrikesminister i denna del. 48 (L): Jag tackar statsrådet för detta. När en terrorregims högsta flygvapenchef säger att man förbereder sig på ett beslutsamt krig för att förgöra en demokrati är det mycket märkligt att en regering som talar med stora ord om demokrati och med stora ord mot extremism inte vill lämna några kommentarer. Det är väl ändå så att regeringen, oavsett vad utrikesministern har uttalat tidigare och oavsett vad man har sagt i generella termer om demokrati i FN och EU, skulle kunna säga att man fördömer denna typ av uttalanden om attacker från mot enda demokrati? 49 Statsrådet (S): Jag tackar för detta. Ingen ska tveka om det engagemang som denna regering har för mänskliga rättigheter eller för att stå upp för demokratiers rättigheter. Jag tror snarare att vi ska konstatera att vi har varit en regering i och att jag i detta fall som infrastrukturminister och talesman för regeringen i dess helhet väljer att överlåta denna fråga till utrikesministern. Jag hoppas att kan ha en bra dialog och få bra svar och ett bra engagemang från vår utrikesminister. Konsekvenserna av sanktioner mot Kubal i 50 (S): Min fråga går till handelsminister . Handel är otroligt viktigt för . 1,4 miljoner svenskar kan gå till jobbet tack vare vår export. Vi har haft mycket oroande signaler angående aluminiumsmältverket Kubal i , där nästan 500 människor arbetar, som riskerade att få stänga ned hela sin verksamhet på grund av sanktionslista eftersom företaget har ett ryskt ägande. Om jag har förstått saken rätt har saker och ting ordnat sig. Men jag skulle gärna vilja höra statsrådet berätta hur läget är och vilka åtgärder som den har vidtagit för att rädda dessa nästan 500 arbetstillfällen i . 51 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Detta är en oerhört viktig fråga. Den handlar om hur allt fler sanktioner får konsekvenser som inte är tänkta att drabba tredje man. Detta är sanktioner som har infört mot en rysk oligark och hans företag. Eftersom ett av dessa företag äger Kubal i med nästan 500 anställda och totalt 2 000 anställda som berörs får det en konsekvens som inte var tänkt. Så fort vi fick reda på detta skrev vi brev till den amerikanska administrationen. De svarade direkt att det inte var tänkt att det skulle drabba svenska hardworking workers, som de sa. Därefter försökte vi övertyga amerikanerna om att vi är för sanktioner mot men att vi inte är för att de drabbar arbetstagare på Kubal i . Man kanske kan hitta ett sätt att minska till exempel denna oligarks ägande i ägarbolaget. Jag får fortsätta i mitt nästa inlägg. 52 (S): Vi har inte hört slutet , men jag skulle gärna vilja veta hur läget är och om det finns fler åtgärder än detta brev som regeringen har vidtagit. Och finns det andra sådana fall som vi behöver vara oroliga för i närtid? 53 Statsrådet (S): Jag tackar för detta. Det har gått bra – so far. Vi gjorde en hel rad insatser. Jag åkte till och talade med och . talade med finansministern, skrev brev till sina motsvarigheter och har det blivit avlistat, som det heter. Just nu är det alltså ingen fara. Men om man inte sköter sig kan sanktioner återinföras igen. Detta är en mycket viktig fråga. Nordisk samordning vid EU:s etablering av myndigheter 54 HANS (M): Statsrådet kunde ha stått kvar i talarstolen, för jag vänder mig till henne. Låt mig först i närvaro av Ängelholmssonen hälsa välkommen i sin nya roll som handelsminister och ansvarig även för det nordiska samarbetet. Då är det gott att tala med en helsingborgare som ändå förstår lite grann av hur det ser ut i världen. Jag ska ta upp en fråga som har varit inflammerad i det nordiska samarbetet och gällde placeringen av . Som av en händelse var statsrådet då som Europaminister ansvarig för denna fråga. Danskarna var förtvivlade över det svenska agerandet. De uppfattade sig som svikna av . Man försöker nämligen koordinera denna typ av satsningar. När det ska göras större etableringar, till exempel denna läkemedelsmyndighet, måste man tänka lite större. Om den hade hamnat i hade det varit till fördel och gagn också för , eftersom det finns en intimitet mellan och . Därför är min fråga till den nordiska samarbetsministern: man att försöka samordna denna typ av myndighetsetableringar bättre än vad som har skett? 55 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan, gratulationen och särskilt de fina orden om skåningar; det uppskattas. När skulle flyttas från till ett annat EU-land kom de nordiska länderna redan från början överens om, innan de hade påbörjat kampanjerna, att varje land skulle köra själv. De nordiska länderna skulle inte ha en gemensam nordisk kandidatur, utan varje land skulle köra själv. Sedan försökte vi ha kampanjer så gott det gick, och vi hade ett stort engagemang i – i och som var vårt förslag till var den skulle ligga. Tyvärr kom vi inte fram. Vi kan konstatera att inte röstade på oss i den första omgången. Men ingen vet hur vi röstade sedan, eftersom vi valde att hålla det hemligt med anledning av utrikessekretess. 56 HANS (M): Jag kan förstå att man vill köra själv, som statsrådet säger, i den första omgången. Då fanns och , men då fanns även . Men när och försvann tycker jag att det skulle vara rätt naturligt och i grunden en instinkt hos oss nordbor att sluta upp bakom någon annan. I valet mellan och – i valet mellan att arbetstillfällen och kunskap kommer till eller till – är valet mycket enkelt för mig. Jag hoppas att den nordiska samarbetsministern har en annan inställning än den tidigare Europaansvariga ministern. 57 Statsrådet (S): Det är danskarna som har sagt att vi har röstat på . Men de har ingen aning om vem vi röstade på och om vi röstade på dem. Det krävdes att sex extra länder röstade på för att de skulle komma upp en gång till. De säger alltså att vi inte röstade på dem, men även om vi hade lagt en röst till hade de inte kommit upp över huvud taget. Jag tycker att frågan är lite ansvarslöst hanterad när man säger att detta skulle ha berott på , för det är inte sant. Eftergymnasial utbildning för särskoleelever 58 (C): Min fråga går till utbildningsministern. Den handlar om hur ministern tänker ta sig an och titta på den komvuxutredning som finns och som belyser att det ska finnas eftergymnasial utbildning för särskoleelever. Detta är otroligt viktigt för den här gruppen. De behöver ha bra utbildningar för att kunna få ett bra arbete, för att kunna flytta hemifrån och för att kunna försörja sig själva och inte vara beroende av sina föräldrar, som många faktiskt är. Det handlar helt enkelt om att kunna klara av vuxenlivet på egen hand. En fråga i sammanhanget kan vara: Finns det någon tanke om finansiering för utbildningssamordnaren? Hur tänker ministern ta sig an frågan? 59 Utbildningsminister (S): Tack, , för en fråga som är viktig på riktigt! blir man som minister lite ledsen när man får tillkännagivanden från . Men när jag var ganska ny som gymnasie- och kunskapslyftsminister fick jag ett tillkännagivande från som verkligen värmde mitt hjärta. Jag vill gärna nämna dem som låg bakom detta tillkännagivande. Det var Per Lodenius från , , som då var riksdagsledamot för Liberalerna, och från Socialdemokraterna, som slet som djur för att skulle ställa upp för de här eleverna. Den här gruppen har inte möjlighet att söka vidare till yrkeshögskola, folkhögskola eller högre utbildning. Tillkännagivandet resulterade i att fick tilläggsdirektiv som den nu har levererat efter. Förslagen som lämnades av utredningen är nu under beredning i , så jag kan inte säga någonting om vad de kommer att leda till. Jag kan dock säga att frågan är väldig angelägen. 60 (C): Detta är väldigt viktigt – det är sant – och jag är stolt över att Per Lodenius driver frågorna. Han är otroligt bra på det. Man kan undra hur de personer som har de här intellektuella funktionsnedsättningarna ska kunna finansiera sina eftergymnasiala utbildningar. Det är en viktig del i utredningen som vi måste ta hänsyn till. Den här gruppen får inte behålla aktivitetsersättningen, och de får inte heller studiemedel som är rimliga utifrån deras möjligheter att studera på lite . 61 Utbildningsminister (S): Detta är en fråga som vi kommer att fortsätta att följa från sida. Frågan om finansiering är förstås viktig, men minst lika viktig är själva frågan om att det nu kommer förslag som handlar om möjlighet till tillträde till högre utbildning. På en arbetsmarknad där det blir allt viktigare och alltmer nödvändigt att det finns någon form av utbildning för att kunna ta de lediga jobb som finns – och de är många – är frågan verkligen angelägen. Jag får tacka för frågan och de nämnda riksdagsledamöterna för det engagemang som har lett fram till att vi står här och kan diskutera lösningar. Sambandet mellan undantag från LAS och sexuellt våld 62 (SD): Min fråga går till statsrådet . Under en debatt i valrörelsen mellan statsminister och hävdade statsministern att med förslag om att öka undantagen i LAS från två till fem i företag med upp till tio anställda skulle risken för sexuella trakasserier och våldtäkter öka på våra arbetsplatser. Han sa också att var ett rent arbetarfientligt parti av just denna anledning. Uttalandet fick stor publicitet. Många undrade helt enkelt hur regeringen tänkte när den kom fram till denna slutsats, då all expertis har kommit fram till helt andra anledningar till ökningen av det sexuella våldet. Min fråga till statsrådet är: Är detta fortfarande regeringens ståndpunkt gällande ökningen av sexuellt våld när man nu ska förhandla med och Liberalerna om att luckra upp arbetsrätten för svenska löntagare? 63 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Frågan om hur vi moderniserar arbetsrätten har diskuterats . I har vi en ordning där vi så långt som möjligt eftersträvar en ordning där arbetsmarknadens parter är de som ska hantera förändringarna. Hur påskyndar man då ett sådant arbete? Vi har inom ramen för den överenskommelse som ligger till grund för att vi nu har en regering på plats kommit överens om att vi tillsätter en utredning som med bevarandet av balansen mellan parterna ska studera både turordningsregler och insatser för omställning och kompetensutveckling på arbetsmarknaden. Utredningen ska också arbeta med förslag som rör anställningstryggheten i olika anställningsformer och på det sättet komma fram till förslag som ska kunna genomföras i riksdag, om inte parterna kommer fram till andra gemensamma lösningar. I så fall ska parternas förslag kunna bli ny lagstiftning. Jag tror att detta är rätt ordning att arbeta med. Jag tror också att det är ett sätt som ökar förutsättningarna att hitta en bred överenskommelse, inte minst mellan parterna. Då får vi ordning och reda på svensk arbetsmarknad och långsiktiga villkor. Det är det vi eftersträvar. 64 (SD): Anser regeringen fortfarande att det är arbetarfientlig politik att göra undantag i LAS, vilket regeringen drev hela valrörelsen i debatt efter debatt? Det räcker att svara ja eller nej på frågan. 65 Statsrådet (S): Vad Socialdemokraterna tycker och tänker i frågan om arbetsrätten tror jag är väl bekant. Det är också väl känt vad vi står upp för i regeringsställning för att säkerställa att vi kan få en modernisering av arbetsrätten: Det handlar om att kunna se till att parterna har möjlighet att komma överens och att annars gå fram med lagstiftning. Det är viktigt att vi nu tar tillfället i akt med det engagemang som finns både politiskt och mellan arbetsmarknadens parter och får den modernisering som skapar långsiktigt stabila villkor på svensk arbetsmarknad. Jag tror att alla inte minst tycker att det vore en bra utveckling, så att vi inte får en utveckling med oklara regler för vad som gäller på arbetsmarknaden. Vi gagnas alla av detta. Kriminaliserande av deltagande i terroristorganisationer 66 (S): Jag har en fråga till justitie- och migrationsminister , och jag inleder med att gratulera till det förnyade förtroendet som justitieminister. Jag noterade i regeringsförklaringen att regeringen har för avsikt att kriminalisera deltagande i terroristorganisationer. Under förra mandatperioden gav statsrådet justitierådet i uppdrag att titta på frågan. Utan deltagare ingen terroristorganisation, konstaterar justitierådet. Och utan organisation en avsevärt mer begränsad förmåga att begå terroristbrott eller annan särskilt allvarlig brottslighet. Frågan till statsrådet är: Hur ser tidsplanen ut för att vi ska kunna kriminalisera deltagande i terroristorganisationer? 67 Justitie- och migrationsminister (S): Jag är glad att kunna säga att tidsplanen ser bra ut. Det här kommer nog att vara en av de allra första propositioner som regeringen kommer att kunna lämna, i alla fall när det gäller att lagrådsremittera. Innehållet handlar, precis som säger, om att vi vill kriminalisera allt deltagande i och samröre med en terroristorganisation. Det är en efterlängtad lagstiftning, och vi är i praktiken färdiga med den när det gäller beredningen. Jag ser framför mig att vi kommer att kunna lämna detta till Lagrådet och att en proposition kommer . Dessutom ska detta förankras i , för det här är ett utflöde av den blocköverskridande överenskommelse som vi gjorde under förra mandatperioden. Detta är en del i ett paket när det gäller antiterrorismlagstiftning. Det handlar om deltagandebrottet, om mer av signalspaning, om datalagring och om hemlig dataavläsning. Det kommer ett antal förslag som gör att vi kommer att kunna stärka kampen mot terrorism. 68 (S): Tack, , för svaret! Det är oerhört viktigt att vi kan få till en harmoniserad lagstiftning på det här området så att vi får en liknande lagstiftning som övriga EU-länder och våra grannländer. Men jag tänker också att vi måste säkerställa att polisen får verktyg att lagföra de här brottslingarna. Hur ser statsrådet på den frågan? 69 Justitie- och migrationsminister (S): Utöver en vidgning av själva det kriminaliserade området, som innebär att allt samröre med och deltagande i en terroristorganisation blir kriminaliserat, innebär detta också ökade möjligheter till vad vi kallar för hemliga tvångsmedel, alltså exempelvis hemlig avlyssning av dem som vi misstänker för den här typen av brott. Det betyder att det blir väsentligt ökade möjligheter att upptäcka, rulla upp och kartlägga de eventuella terroristnätverk som kan finnas. Också i den delen är det här alltså en väldigt viktig lagstiftning som vi nu går fram med. 70 (M): utgör tillsammans med vårt vägnät själva ryggraden i det svenska transportsystemet. är hundratusentals människor och företag beroende av fungerande och effektiva transporter. För att fler ska välja tåget och därmed minska utsläppen måste vi kunna lita på att tågen kommer . Det är därför mycket oroande att förseningarna på järnvägen ökade kraftigt . Det slår mot jobb och konkurrenskraft i hela . Min fråga till blir följande: Varför har regeringen misslyckats med att få tågen att gå ? 71 Statsrådet (S): Tack, , för engagemanget när det gäller punktligheten – det uppskattar jag verkligen! Det vi har lyckats med, om jag börjar där, är framför allt att under föregående mandatperiod och sanktionerat få möjlighet att göra 700 miljarder i investeringar i vår infrastruktur.