prot · H60973 · 2019-04-04 00:00:00 — Jag måste ändå drista mig till att säga att om man fattar ett oansvarigt beslut och slänger i väg den budget som behöll investeringsstöden, vilket skapar stor oro på bostadsmarknaden när det gäller produktion av hyresrätter, kanske det vore rimligt att inte ha så hög svansföring när det gäller att skapa kris i bostadspolitiken. Sedan sitter jag inte i regeringen, så jag kan inte svara för tidsplan och ge svar på det som efterfrågar. Men han kan som sagt vara lugn. Jag tror inte att framför allt C och L kommer att acceptera att vi drar fötterna efter oss här, och det är väl bra att vi hjälps åt i detta. Jag ska låta bli att prata bostadspolitik efter herr talmannens påpekande. När det gäller borttagandet av revisionsplikten måste även se att det har funnits problem. Precis som ledamot sa påpekar både och att den kriminella aktiviteten i de här bolagen förmodligen har ökat och att det används som ett verktyg i kriminell aktivitet. Jag tror att även tycker att det är ett problem. Sedan hoppas jag att fortsätter att peka på den goda viljan till samförstånd och söker lösningar på detta, för det tror jag är den konstruktiva vägen framåt. I dessa tider när många har ett väldigt högt tonläge i debatten och bara söker konflikt snarare än konstruktiv lösning tycker jag att ingångar ofta är väldigt bra. Det uppskattar jag. 20 (M) replik: sjöng ju januariavtalets lov i sitt anförande, och det kan man göra. Jag kan bara börja med att konstatera att din regering ändå har suttit , och den artikel som jag refererade till i berör mycket . Bland annat hänvisar man till Regulatory Policy Outlook, en undersökning som visar att halkat efter i regelförbättringsarbetet och att inga förbättringar har skett sedan förra undersökningen, 2015. Man konstaterar också att företagens administrativa kostnader i enligt mätningar har ökat med 6 miljarder . Bara uppgick den sammanlagda nettoökningen av de totala kostnaderna till följd av nya förändringar till . av tillfrågade företag i en Skopundersökning upplever att de blivit krångligare att följa statliga regler jämfört med . Som jämförelse kan nämnas att anser att det har blivit enklare. Det är väl jättebra om tycker att det finns goda ambitioner i januariavtalet. Men min fråga är: Varför har det inte hänt någonting om företagarna upplever det på det här sättet? Min andra fråga blir, precis som frågade: När kommer de utlovade reformerna i 73-punktsprogrammet? 21 (S) replik: var ju ärlig nog att säga att det här är svåra processer. Han sa att även alliansregeringen hade problem med att förenkla regler. Och vad är enkla regler? Vilka regler ska tas bort och vilka ska vi ha? Det är svåra avvägningar. Givetvis kommer vi inom ramen för januariavtalet att göra vårt bästa för att lyckas bättre än tidigare regeringar, oavsett färg, har gjort med detta. refererar till en undersökning. Men om tycker att det är ett problem med reglerna och att det har blivit bättre innebär det väl att tycker att det är rätt okej. Om en så stor majoritet av företagarna ändå tycker att de regler som är är fullt bärbara är de ju inte ett jätteproblem. Regeringen har också infört till exempel växa-stödet, som vi kommer att fördubbla med januariavtalet. Det är jättebra, för det innebär att fler kan få sin första anställning. Det är alltså inte så att regeringen inte har gjort någonting på det här området. 22 (M) replik: Jag kan instämma i det som säger. Jag tycker inte att alliansregeringen nådde ända fram i arbetet med att förenkla regler. Men det är skillnad på att inte nå ända fram med att förenkla regler och att det blir uppenbart sämre. Om av företagarna säger att det har blivit krångligare och det har blivit 10 miljarder dyrare bara är det inte bara så att man inte har nått riktigt ända fram i sitt regelförenklingsarbete, utan då har det ju gått åt det andra hållet. Även om inte upplever detta som ett jätteproblem, herr talman, tror jag att företagarna upplever det som ett jätteproblem. Jag upplever det definitivt som ett jätteproblem. Återigen: Du sjunger januariavtalets lov. När kommer då förändringarna? Vi har ett skarpt förslag i en reservation i kammaren . När kommer era förslag till förenklingar, om inte ? sjunger man 73-punktsprogrammets lov. Men när vi diskuterade bostadspolitiken var det inte riktigt samma toner från kring 73‑punktsprogrammet, så det känns som att det är blandade känslor hos Socialdemokraterna. Mina frågor är: När kommer förslagen i 73-punktsprogrammet? Och varför lyckades man inte bättre ? 23 (S) replik: får väl läsa punkterna i 73-punktsprogrammet. Då kommer han att se att reservationen om att man ska förenkla och utreda är ungefär vad som sägs i januariavtalet, det vill säga att det är nu vi ska utreda och förenkla. Det är klart att det tar tid, och eftersom jag inte sitter i regeringen kan jag inte svara på exakt när regeringen avser att leverera detta. När det gäller blandade känslor för januariavtalet är det en korrekt analys. Jag är inte jätteorolig för de förändringar som vi gör där, och jag välkomnar många av dem. Det är klart att vi ska göra det enklare att driva företag i , för många av de nya jobben kommer ju där. Men det innebär inte att jag älskar allting som står i övriga delar av avtalet. Och jag är djupt orolig över en del av de punkter som finns där och vilken utveckling de kommer att leda till. Jag tror att det är bra att vi politiker inte bara står och säger att den har gjort allting fel men den har gjort allting rätt, att allting är bra eller att allting är dåligt, utan vi måste kunna visa upp en bredd. En del saker fungerar och andra inte, en del är vi stolta över och annat skulle kunna göras bättre. hade en fråga till men som jag nu helt har glömt bort. Men det kommer väl ett betänkande senare , så vi får diskutera vidare då. 24 (SD): Jag har varken reservationer eller något särskilt yttrande att tala för, men jag har en del åsikter att framföra ändå. Det är inte första gången vi talar om aktiekapital. Just aktiekapital var en ganska het fråga under förra mandatperioden. Extra het blev den kanske för att mitt eget parti valde att stötta ett tillkännagivande om att minska aktiekapitalet. Först stöttade vi regeringens inställning om ett aktiekapital på . , efter moget övervägande, ansåg vi att borde närma sig de omgivande ländernas sänkta aktiekapital och inrätta sig efter ungefär samma regelverk. Framför allt ville vi se en möjlighet att starta företag med lägre aktiekapital. Jag har dock inget emot att man kräver högre aktiekapital när företaget har haft på sig att bygga upp sin verksamhet. Ett sådant system finns i bland annat , och vi har uppfattat att det fungerar väl där. Viktigast när det gäller företagande är dock att minska regelbördan. Därför är det glädjande att säger att regeringen ska förenkla och förbättra för företagen. Minskad byråkrati och minskad regelbörda är grunden för att få fler företag. Det tror jag och många med mig, och att döma av vad de säger i talarstolen tror Socialdemokraterna det också. Men det klingar illa i förhållande till vad Socialdemokraterna gör. Det är lite märkligt att de står här och säger att de vill minska regelbördan som de lägger fram propositioner i om bland annat en ny rapport som ska lämnas. De kallar det för att stärka aktieägarnas möjlighet till insyn i företaget. Detta är knappast att förenkla för företagen. har man krävt mångfaldsrapporter där företagen i princip ska gå in och kontrollera könsfördelningen bland de anställda – vad det nu skulle vara av för intresse. Märkligast är nog Socialdemokraternas hantering av aktiekapital. När jag valde att ställa mig bakom det tillkännagivande som under förra mandatperioden påpekade behovet av ett sänkt aktiekapital fick jag förklara mig för , som då var Socialdemokraternas representant i debatten. Enligt honom och Socialdemokraterna var jag oansvarig, tänkte inte på följderna och tog inte ansvar för konsekvenserna. Sänkt aktiekapital skulle då enligt Socialdemokraterna innebära fler oseriösa företag och ett första steg mot de av Socialdemokraterna så hatade SUP-bolagen, det vill säga bolag som har en enda krona eller euro som aktiekapital. nämnde dessa bolag i sitt anförande. Som Socialdemokraterna då uttryckte det: Om inte aktiekapitalgränsen användes för att ge företaget ett högt värde, varför skulle man då inte gå vidare och sänka gränsen till ända ned till en enda krona? Det fanns ju ingen anledning att inte använda samma argumentation ända ned till att inget aktiekapital alls fanns kvar, menade man. låter det helt annorlunda från Socialdemokraterna. Plötsligt är det inte längre oansvarigt att sänka aktiekapitalet. Plötsligt är det ett välgrundat förslag, en företagarvänlig politik, något som kommer att gagna och så vidare. Jag fick inte möjlighet att ta replik på , så i stället blir mitt anförande mer eller mindre en replik. Frågan man kan ställa sig är om Socialdemokraterna nu vill gå längre ned än 25 000, för som de mycket riktigt själva påpekade kan många av de argument som används för att sänka till 25 000 användas för ytterligare sänkning. Själv är jag mycket tveksam till att sänka aktiekapitalet till mindre än 25 000. Jag hade först tänkt tala lite om gökungar i Socialdemokraternas bo, men jag avhåller mig från det och konstaterar att Socialdemokraterna numera ofta byter politik och står till höger om mig. 25 (S) replik: Jag tror att ska gå in och lyssna på vad jag faktiskt sa. Jag hyllade det inte, utan jag problematiserade och sa att den stora frågan var när man gick från 100 000 till 50 000 och att det inte gör någon större skillnad att gå ned ytterligare. Vad min företrädare har sagt får stå för honom. Personligen ser jag det inte som ett jätteproblem att gå ned från 50 000 till 25 000. När ändrar sig är det efter moget övervägande. Det gäller väl det mesta då, antar jag, såsom förändringen när det gäller vinster i välfärden och EU-motståndet. Det skulle inte förvåna mig om ni efter moget övervägande snart vill gå med i Nato. Varför är det okej för att byta fot i stora, principiella frågor medan det när vi som en del i en uppgörelse för att landet ska få en bra, hållbar regering sänker aktiekapitalet från 50 000 till 25 000 – vi hade inte föreslagit det på egen hand – är oansvarigt, jättefarligt och hyckleri? Jag tycker inte att är det parti som ska ha högst svansföring vad gäller att inte svänga i politiska frågor. Redogör gärna för varför det är okej att svänger när det gäller exempelvis EU-motståndet, vinster i välfärden eller marknadshyror medan vi inte får lov att ändra oss om . 26 (SD) replik: Jag tycker att vi ska hålla oss till det debatten gäller och avhålla oss från att diskutera EU och så vidare. Låt mig bara kort nämna att vi aldrig har svängt om marknadshyror. Vi har haft samma inställning till marknadshyror. Det var en ren lögn från Socialdemokraterna att påstå att vi sa ja till marknadshyror. Dessutom slog ni på stora trumman och trummade ut det från alla möjliga håll. Bland annat fick ni att ringa runt och förklara att vi sverigedemokrater var för marknadshyror och att hyran skulle gå upp om man röstade på oss. Men detta kom aldrig från oss. Vi gick ut och förnekade det, men vi hade inte samma möjligheter att förneka det som ni hade att pumpa ut det felaktiga budskapet. Låt oss återvända till dagens diskussion. När jag sa att det var oansvarigt och hyckleri att byta ståndpunkt citerade jag bara vad Socialdemokraterna sa till mig när vi tog beslutet att stödja tillkännagivandet – ett tillkännagivande som i princip bara sa att man skulle se över om det fanns anledning att sänka aktiekapitalet. Det var inget tillkännagivande som krävde att man måste gå hela vägen ned till SUP-bolagens nivå. Jag blev då anklagad för en fullständig omsvängning eftersom jag tidigare hade stöttat 50 000. Jag anser att 25 000 är en rimlig gräns på aktiekapital, förutsatt att man har myndigheter runt omkring som ser till att alla företag fungerar bra. I detta anförande instämde (SD). 27 (S) replik: Som sagt, vad min företrädare sa i den debatten får stå för honom. Jag tror att man kan problematisera frågan om aktiekapital. Å ena sidan är det bra att det finns ett starkt kapital i företaget om man hamnar i ekonomisk kris och att de som har anspråk på företaget kan se att det finns något att hämta hem och ett aktiekapital att luta sig mot, för annars finns det en risk att de inte får tillbaka sina pengar. Å andra sidan kan det vara en fördel att ha ett litet aktiekapital av det enkla skälet att om företaget går i konkurs kan det komma folk senare och begära in pengar från dem som satt i styrelsen. Vi har sett ett systematiskt utnyttjande där företag har satt i system att ge sig på småhandlare ute på skärgårdsöar som har haft problem i gårdsbutiken eller livsmedelsbutiken och där man sedan vill begära in pengarna i efterhand. Då är det bättre om det är ett litet aktiekapital. Detta är en fråga som kan problematiseras. Om det är 25 000 eller 50 000 som är den optimala gränsen är inte jag människa att avgöra. Som sagt: Vad min företrädare har sagt till dig, , får du ta med honom. Men det är fortfarande så att inte har ett politiskt kapital som innebär att de kan anklaga andra för hyckleri när en ståndpunkt ändras. När det gäller marknadshyror var er ekonomisk-politiska talesperson tydlig i den frågan i : Det kunde ni mycket väl tänka er. politik just nu handlar inte om vad tycker utan om vad ni kan göra för att och ska acceptera att plocka in er i ett konservativt block. Det är vad det handlar om. Det handlar inte om att stå upp för andra principer. Så sänk tonläget mot att vi har ändrat oss om , ! 28 (SD) replik: Jag tror att också ska sänka sitt tonläge något. Vi kan börja diskutera vad man kan förhandla med andra partier om, och då är det inte bara som kan tänka sig att förhandla om marknadshyror med andra partier. Eller har jag missat något här? Det är självklart att man kan förhandla om alla frågor med andra partier – grunden för politiken är ju att vi förhandlar. Jag ville bara påpeka att när vi ändrar oss anser man det vara ett enormt svek, men när Socialdemokraterna ändrar sig är det inte alls samma svek utan ett moget övervägande. Jag vill påstå att vi gjorde ett moget övervägande när vi gick in för att göra ett tillkännagivande om att sänka aktiekapitalet. 29 (C): För mig som centerpartist är det viktigt att företag har möjlighet att verka och utvecklas i , och världen. Jag är övertygad om att det är genom företag som arbetstillfällen skapas och att de bidrar till att vi får en ökad tillväxt i som ger oss en bättre välfärd. Men för att det ska vara fler som orkar driva företag krävs det att det är enkelt att göra det. Några förbättringar har gjorts, till exempel att småföretagare kan välja om de vill ha en auktoriserad revisor eller inte. Det går också att välja hur ofta man vill redovisa och betala moms. Detta är bra, och det minskar kostnaderna och förenklar för företagen. Alliansregeringen hade tidigare en utredning om redovisningsregler, som tog fram ett förslag om mikroföretagande. Det är företag som inte har samma krav på redovisningar och som även kan lämna kortare rapporter, detta för att det ska bli enklare för företagen när det gäller administration. Detta är inte genomfört, men vi är närmare nu genom januariavtalet. När det gäller förslaget om sänkt aktiekapital från 50 000 till 25 000 är det ytterligare en viktig del för att gynna småföretagandet. gjordes ett tillkännagivande om detta. kommer det att genomföras i och med överenskommelsen i januariavtalet mellan , Liberalerna och regeringspartierna. Många småföretagare berättar om att de största hindren för att växa, förutom konkurrensen, är det regelkrångel som hör ihop med lagar och myndighetsregler. Varför tycker jag då att det är så viktigt att förenkla för småföretagare? Jo, framför allt därför att fyra av fem jobb skapas i dessa företag men också för att de fungerar som en språngbräda till den svenska arbetsmarknaden. Många som kommer till från ett annat land är företagsamma men har svårt att nå arbetsmarknaden. Detsamma gäller för våra ungdomar. Därför vill vi förenkla för företagen. Företag som har en lägre omsättning ska kunna betala en inkomstskatt på , och övriga krav på arbetsgivaravgifter ska tas bort. Detta för att göra det enkelt att arbeta och ta betalt utan att behöva drunkna i regler och administration som ny företagare. På det sättet kan företagen bli en väg in på arbetsmarknaden. Detta är bra för integrationen av dem som inte är födda i , och det är bra för våra ungdomar som ska prova sina vingar på arbetsmarknaden. Jag och vill ha ett bättre klimat för dem som skapar jobben, som bygger på varje människas rätt att skapa ett bättre liv åt sig själv och sin familj. Genom att sänka trösklarna till företagandet kan detta bli verklighet. Jag vill att alla politiska beslut runt företagandet ska handla om att en regel in är en regel ut, eller varför inte två regler ut, allt för att det ska bli enklare att bidra till tillväxt. Vi måste bli bättre på att stötta innovation och entreprenörskap för att vi ska fortsätta vara ett land som utvecklas och som har en plats på den globala marknaden. finns överenskommelsen om att det ska ske en förenkling av beskattning och regelverk för mikroföretagen samt sänkt aktiekapital. Aktiekapitalet ska sänkas från , och regelverken ska utredas för att bli förslag till lagändring 2021. Jag är glad att dessa saker kommer att ske tack vare vårt avtal med regeringen. Vi har därför ingen reservation utan lämnar i stället ett särskilt yttrande. 30 (L): Småföretagen spelar en viktig roll för att skapa arbetstillfällen i . Därmed får de vårt samhälle att blomstra. Att förbättra företagens förutsättningar att växa och frodas är därför en viktig del av det arbete vi gör i detta hus. Att driva företag måste bli enklare. Därför måste kravet för aktiekapital sänkas från dagens nivå på till hälften, . På så sätt öppnar man upp möjligheten för fler att skapa företag. Och det är bra, för vi behöver eldsjälar som får möjlighet att pröva sina vingar. I flera andra länder har det införts system som ger möjlighet till omfattande regelförenklingar för de absolut minsta företagen. Detta har gett goda resultat, eftersom det ofta är de små företagen som drabbas särskilt hårt av en omfattande reglering. Små företag saknar ofta personal och resurser för att klara av att hantera stora regelbördor. Även här i bör det utredas hur en kraftig förenkling av beskattning och regelverk för mikroföretagande kan genomföras. Liberalerna är ett av de för ansvarstagande partier som har undertecknat januariavtalet, det vill säga det 73-punktsprogram som tecknades mellan Socialdemokraterna, . Båda de frågor jag tidigare nämnt – sänkt krav på aktiekapital samt förenkling av beskattning och regelverk för mikroföretagande – ligger inom ramen för avtalet. Vad gäller frågan om sänkt krav på aktiekapital ska en departementspromemoria tas fram , och en ny lagstiftning ska träda i kraft med syfte att sänka kravet på aktiekapital till , vilket säkert är information som intresserar några här i kammaren. Även frågan om förenkling av beskattning och av regelverk för mikroföretagande berörs av avtalet. En utredning ska tillsättas –2020, och förändringar ska vara i kraft . Det är glädjande att det finns en plan för att genomföra dessa reformer och att fyra politiska partier hade mod att tillsammans ta ansvar för detta. På grund av det kommer jag inte att lämna ett yrkande i denna debatt, men jag vill tillägga att Liberalerna aktivt och noggrant kommer att följa regeringens arbete med att implementera januariavtalet i dess helhet. 31 (KD) replik: Först vill jag gratulera dig, , till ett mycket bra första anförande i kammaren. Det var mycket trevligt att höra. Jag tycker att det är strongt att göra det på det sätt som du gjorde. Det är heder åt dig när det gäller detta. Sedan skulle jag vilja skicka med lite grann till Liberalerna. Eftersom vi i Alliansen ändå har hållit ihop på något sätt och haft många liknande sakfrågor vill jag ändå återkomma till regelkrånglet på ett eller annat sätt. Januariöverenskommelsen finns; jag vet det. Men på något sätt skulle jag vilja vädja till Liberalerna att de är en väktare i fråga om att vi ska kunna minska regelkrånglet i . Jag litar mer på att Liberalerna driver dessa frågor i ett samarbete och försöker att få detta att bli verklighet. Vi vet också att alliansregeringen hade svårt att hitta nycklarna för att kunna göra det på ett effektivt sätt. Men om man försöker kontrollera företag mer och försöker göra så att de måste rapportera ännu mer saker betyder det också att regelkrånglet för företag kommer att öka. Om man ska förenkla för dem som driver företag bygger det också på att man faktiskt tar bort och fasar ut regler som inte är nödvändiga. Jag är glad över att Liberalerna står fast vid de som vi har ett tillkännagivande om. Men jag uppfattade inte om Liberalerna även är på samma linje som när det gäller revisionsplikten för mindre bolag – med mindre än 3 miljoner i omsättning – det vill säga att vi inte ska ha tillbaka den revisionsplikt som gällde tidigare. Jag skulle gärna vilja ha ett förtydligande när det gäller detta. 32 (L) replik: Jag tackar för detta. När det gäller din sista fråga, , måste jag få återkomma till dig om den. Liberalerna kommer förstås att göra sitt absolut yttersta för att se till att januariavtalet i sin helhet kommer att genomföras. Jag förstår det också som att de andra parterna som har ingått januariavtalet är beredda att göra samma sak. Sedan hjälper det givetvis, och det vore bra för som helhet, om vi får en så stor uppslutning som möjligt kring dessa förslag och om även oppositionspartierna tycker att detta är en bra politik. Jag ser med stor tillförsikt fram emot att vi kan lägga dessa förslag på bordet och sedan rösta igenom dem i kammaren. 33 (KD) replik: Jag vill bara kortfattat påpeka att jag tror att det är viktigt för svenska företag att vi får ett minskat regelkrångel. Även om det kan tyckas som att många, som socialdemokraten sa i sitt anförande, inte tycker att det är ett stort problem med regelkrånglet. Men det är väldigt många som påpekar det varje gång man är ute och pratar med företagare. Ta bara med dig detta, , och gör så gott som möjligt, eftersom jag tror att svenska företag skulle må mycket bra av mindre regler. 34 (L) replik: Det tar jag med mig. Jag tackar så mycket för repliken och denna debatt. Vi ska göra vårt bästa, och jag hoppas att vi kan göra det tillsammans. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) betänkande 2018/19:CU10 35 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till vår reservation 9. Vi är alla konsumenter. Därför är självklart dagens debatt av stort intresse för många. Jag vill påpeka att vi på ett område märkligt nog saknar konsumentskydd, och det är när vi använder de offentliga tjänsterna: vård, skola och omsorg. Om jag köper en brödrost har jag reklamationsrätt. Men om mina föräldrar får en usel äldreomsorg finns det inget konsumentskydd, och man kan fundera på varför det är så. Som konsumenter har vi att göra aktiva och medvetna val, och den politiska uppgiften är att säkerställa att det är möjligt. När vi går in i en butik och det luktar gott från nybakat bake-off-bröd ska vi naturligtvis kunna få veta varifrån det frysta brödet som värms upp i butiken kommer. Är det gjort i eller i ett lågkostnadsland? Då är det, som sagt, viktigt att butikerna och andra upplyser om varifrån produkterna är, så att vi kan göra medvetna val. Inte minst butikernas egna märkesvaror, de så kallade EMV, utgör en allt större del av butikernas försäljning. Då är det viktigt att det framgår av vem och var de har tillverkats. Konsumentpolitiken kanske inte är det område där vi har störst konflikt med varandra mellan de olika politiska partierna. I grund och botten anser nog alla att det är rimligt att vi har en bra konsumentpolitik och så vidare.