prot · H60943 · 2019-01-24 00:00:00 — 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av statsrådet , justitie- och migrationsminister , statsrådet och utbildningsminister . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Den socialdemokratiska jobbpolitiken och arbetslöshetsmålet 2 (M): Jag har en allmänpolitisk fråga. utlovade lägsta arbetslöshet. Då låg på tionde plats bland EU:s länder. Efter en mandatperiod med socialdemokratiskt styre är vi nu på nittonde plats, trots en långvarig högkonjunktur. Arbetslösheten har visserligen sjunkit till följd av högkonjunkturen, men den har sjunkit snabbare i andra länder och är lägre i länder med svagare konjunktur. Jag noterar också att arbetslöshetsmålet inte nämndes över huvud taget i regeringsförklaringen, vilket är häpnadsväckande. Det saknas även politik för fler jobb i den överenskommelse som ligger till grund för regeringspolitiken. I stället är det fokus på sänkta skatter för höginkomsttagare och på att människor ska jobba mindre. Min fråga är därför: Är det inte dags att erkänna att den socialdemokratiska jobbpolitiken, inklusive arbetslöshetsmålet, har misslyckats? 3 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Vi befinner oss i ett läge där vi har den högsta sysselsättningen någonsin i , där vi har halverat tiden för utomeuropeiskt födda att komma in på svensk arbetsmarknad och där den stora utmaningen snarare är att möta bristen på kompetent personal, till följd av nedskärningar i utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken under den förföregående regeringens tid. Med tanke på detta är det ett lite anmärkningsvärt påstående att den jobbpolitik som bedrevs under den förra mandatperioden skulle vara ett misslyckande. Tvärtom har en särställning med sin höga sysselsättning, inte minst när det gäller förvärvsfrekvensen bland kvinnor. Naturligtvis är det en utmaning att se till att alla som har kommit till ska få en chans att komma in på arbetsmarknaden, och där krävs det ytterligare insatser. Det är ingen tvekan om det. Naturligtvis är det också en väldig utmaning att se till att vi klarar av de brister i kompetensförsörjningen vi kan se vare sig vi talar om gemensam sektor, om särskilda industriaspekter eller om vissa branscher. Därför är satsningar på yrkeshögskola och liknande otroligt viktigt. Jag känner mig alltså trygg med den jobbpolitik som har förts, men den behöver naturligtvis vässas. 4 (M): Regeringen stoltserar gärna med att sysselsättningsgraden är rekordhög i . Ja, det är den i många länder; det är ju högkonjunktur i . Arbetsmarknadsministern skyllde dessutom så sent som i går regeringens misslyckande på den M- och KD-budget som har varit gällande . Faktum är dock att vi har tappat placering efter placering med den socialdemokratiska regeringen, och min fråga är: Är det inte dags att faktiskt ta ansvar och erkänna regeringens misslyckande på det här området? 5 Statsrådet (S): Vi tar ansvar. Vi tog ansvar under den förra mandatperioden för att säkerställa att vi får den högsta sysselsättningen någonsin, och vi kommer att ta ansvar för att säkerställa att vi gör rätt insatser. Det handlar inte bara om skattesänkningar eller arbetsgivaravgiftssänkningar som minskar trösklarna in till arbetsmarknaden utan naturligtvis även om att ha resurser för utbildningsinsatser, inte minst när det gäller yrkesutbildningar. Det är så vi tillsammans med arbetsmarknadens parter och svenskt näringsliv hittar en möjlighet att få in ännu fler på arbetsmarknaden. Jag känner mig alltså trygg i den utvecklingen – och jag noterar att det faktiskt kan tillföras mer resurser med en annan budget än den har beslutat om. Konsekvenserna av de nya reglerna för familjeåterförening 6 (SD): Min fråga går till justitie- och migrationsminister . Jag hade äran att möta ministern även , då vi diskuterade den familjeåterförening som har aviserats i januariöverenskommelsen. Jag noterade , och har noterat generellt i de diskussioner som har ägt rum, att man talar om att krisen är över och att det handlar om ett mycket begränsat antal personer som kan komma. Huruvida en kris är över när vi fortfarande har bostadsbrist, många personer i utanförskap, obalanser på och långa köer och brister i nästan hela vårt samhällssystem kan såklart diskuteras. Jag undrar nu: Varför använder man siffran 8 000 när det gäller hur många som ska komma? Den baseras på en prognos som baserar sig på begränsade resurser – att man helt enkelt inte hinner fatta fler beslut än så. 7 Justitie- och migrationsminister (S): För det första menar jag att det inte finns anledning till något slags alarmism i den här frågan. Jag vet att det finns partier som gärna vill blåsa upp den. Jag var med om att ta ur flyktingkrisen, och jag tänker inte medverka till att vi hamnar i samma situation igen. Det kommer det här förslaget inte heller att innebära, även om man från en del partier försöker påstå det. Detta handlar som sagt om en mycket begränsad grupp. Den bedömning vi har fått från är att antalet som kommer genom familjeåterförening från den här gruppen kommer att öka med ungefär 8 000 . Det är alltså mindre än 3 000 . Vi talar om kvinnor och barn, som har bott i flyktingläger kanske i eller och som får möjlighet att återförenas med make och pappa. Det tycker jag är en storartad och viktig humanitär insats – som vi klarar av att göra. 8 (SD): Jag noterar att jag inte fick svar på min fråga, som rörde att siffran är baserad på att man har en begränsad budget. Det är mycket riktigt så att få kommer att få komma, eftersom man inte hinner fatta fler beslut. Det är betydligt fler som söker sig hit; siffror pekar återigen uppåt både vad gäller dem som kommer att söka asyl och vad gäller dem som kommer att ansöka om familjeåterförening. I morse nämndes också id-kontrollerna kort, apropå alarmism. Vi har sett rapporter om att gränskontrollerna verkligen inte fungerar. har svarat att man inte kan kommentera enskilda medarbetares uppgifter. Vad gör man för att säkerställa – inte förutsätta – att gränskontrollerna fungerar? 9 Justitie- och migrationsminister (S): Vi ser ingen ökning av asylmottagningen i den delen. Det är snarare så att vi just nu har den lägsta asylmottagningen i , och det vi nu genomför kommer inte att innebära att de siffrorna kommer att öka markant igen. Det är därför jag säger att detta inte kommer att innebära att vi är på väg in i någon ny flyktingkris. När det gäller gränskontrollerna har polisen nu dels mer pengar än någonsin att röra sig med, dels fler anställda än någonsin att röra sig med. Jag tycker att det är viktigt att resurserna fördelas på ett sådant sätt att man är beredd att stärka gränskontrollerna mer än vad man har gjort. Hot och trakasserier mot lantbrukare 10 (C): Jag har en fråga till justitieminister . Det var med förtvivlan, ledsamhet och ren och skär ilska som jag tog del av granskning av hot och trakasserier mot våra lantbrukare. Granskningen visar på en rad fruktansvärda exempel på vad våra lantbrukare utsätts för. När så många som var fjärde lantbruksföretagare känner oro över att utsättas för hot och trakasserier från extrema djurrättsaktivister är läget ytterst allvarligt. Hot och våld i djurrättens namn är ett samhälls- och demokratiproblem, inte ett problem för enskilda företagare. behövs konkreta åtgärder, som efterfrågat. Min fråga är om regeringen avser att vidta åtgärder för att komma till rätta med problemet. Och i så fall, vilka åtgärder? 11 Justitie- och migrationsminister (S): Jag tackar för frågan. Jag hade förmånen att få sätta mig ned och träffa företrädare för i samband med konferensen och Försvar i . Huvudämnet var faktiskt de angrepp och trakasserier som lantbrukare råkar ut för – vi har sett en del uppmärksammade fall. Vi har gjort en hel del. Vi har bland annat skärpt straffen för grovt olaga hot och skärpt synen på olaga hot. Vi har också sett till att vi sätter av ökade resurser till polisen på ett sådant sätt att de nu har mer pengar . De är också uppe i över 20 000 poliser. Det är viktigt för oss att markera att dessa resursförstärkningar måste komma hela landet till del och att de också måste kunna användas för att sätta in åtgärder mot denna typ av brottslighet. 12 (C): Jag tackar för svaret, men det behövs fler konkreta åtgärder för att komma till rätta med problemet. har bland annat föreslagit att stoppa medel till våldsbejakande organisationer, att införa en särskild brottskod, att stärka skyddet för eftersöksjägare och att se över lagen om bland annat hemfridsbrott. Är detta åtgärder som regeringen kan tänka sig att vidta? 13 Justitie- och migrationsminister (S): Jag är beredd att gå igenom alla de förslag som kan finnas i debatten för att se om vi kan göra någonting ytterligare i den här delen. Jag ser som sagt också väldigt allvarligt på den typ av politiskt motiverad brottslighet som detta är, som ju kan innebära att enskilda råkar väldigt illa ut och kanske till slut inte kan fortsätta att bedriva sin verksamhet. Jag är beredd att överväga ytterligare åtgärder, och självklart ska inga pengar gå till våldsbejakande organisationer – där tror jag att vi är helt överens. 14 NOOSHI DADGOSTAR (V): Min fråga går till . I regeringsförklaringen fick vi höra att sjukförsäkringen ska ge ekonomisk trygghet vid sjukdom. Jag undrar hur den nuvarande regeringen ska lösa den frågan. Människor känner sig jagade och misstänkliggjorda när det gäller sjukförsäkringen. De blir ifrågasatta och kränkta av . Många har inte längre förtroende för sjukförsäkringen. En majoritet av metallarbetarna tror till exempel inte att de kan klara sin vardag om de skulle bli sjuka. Den borgerliga regeringen förstörde nästan sjukförsäkringen 2008 och skapade regler som var så hårda att vi fick den hårdaste lagen i hela . Problemet är att den nuvarande regeringen inte har förändrat särskilt mycket, och väldigt många människor blir utförsäkrade. Vad ska regeringen göra åt detta? 15 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan och för engagemanget. Under den förra mandatperioden gjordes många insatser för att utveckla och förbättra arbetet när det gäller den ökade ohälsan, inte minst den ökade psykiska ohälsan. Arbetsmiljöarbetet förstärktes, och det gjordes goda insatser för att förstärka rätten till rehabilitering. Men det råder ingen tvekan om att det också finns brister, i och med att många känner att de inte fullt ut får det bemötande de vill ha. Därför behöver vi utveckla sjukförsäkringen och säkerställa att man får en ökad möjlighet och rätt till rehabilitering samt att man får rätt till den ersättning man ska ha. Det innebär att vi både behöver utveckla regelverket i sjukförsäkringen och se över hur arbetsmarknaden kan fungera bättre. Vi har, som jag nämnde tidigare, en hög sysselsättning. Detta leder till att grupper med svagare förankring kommer in på arbetsmarknaden. Då måste också arbetsmiljöarbetet förbättras så att inte fler slås ut. Här finns väldigt mycket mer att utveckla, och det kommer vi att ta tag i. 16 NOOSHI DADGOSTAR (V): Kan jag få ord på att det kommer att bli enklare att till exempel få sjukersättning och att reglerna kommer att bli humanare ? Sedan införde kravet på minskade sjuktal har avslagen tredubblats. Det är inte rimligt att vi har så hårda regler och att vi sticker ut i hela västvärlden med dessa hårda regler. Människor måste få sin sjukersättning när de blir sjuka. Allvarligt sjuka kvinnor som har arbetat hela sitt liv får inte sjukersättning . Vad svarar på det? 17 Statsrådet (S): Det finns två delar i detta. Först ska vi försöka få en utveckling i arbetslivet som gör att man inte drabbas av sjukdom. Vi ska försöka förbättra arbetsmiljön och få ett hållbart arbetsliv så att man inte drabbas av ohälsa, och om man gör det ska det finnas ett tydligt ansvar för arbetsgivarna och stora möjligheter för parterna att med omställning och rehabiliteringsinsatser hjälpa personen i fråga. När det sedan gäller ersättning ska man få rätt till sådan. Det är viktigt att den prövas på ett rättssäkert sätt. Där finns det brister som har uppmärksammats. Det måste säkerställas att får rätt underlag och att bedömningen görs på ett rättssäkert sätt. På det sättet får vi en trygg och långsiktigt hållbar sjukförsäkring. Avsaknaden av en äldreminister 18 (KD): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . Äldrefrågorna dominerade valrörelsen på oerhört många sätt. De äldre behövs längre i arbetslivet för välfärdens skull. Äldre behöver mer omsorg och sjukvård. Drygt 300 000 äldre har hemtjänst eller bor på särskilt boende och enligt beräkningar behövs 32 000 nyanställningar i . Antalet äldre som inte får vård eller omsorg ökar. Ofrivillig ensamhet drabbar många äldre, och antalet så kallade fattigpensionärer ökar och är alldeles för stort. Inget av detta föranledde statsministern att tillsätta en äldreminister. Det är för mig helt obegripligt. Min fråga till statsrådet är vad statsrådet anser ligger bakom denna nedprioritering av de äldre. 19 Statsrådet (S): Tack, , för frågan och för engagemanget! Det ankommer inte på mig att ha synpunkter på hur regeringsbildningen går till eller vilka statsrådsposter som finns. Däremot känner jag mig trygg i regeringens starka engagemang för de äldres livssituation, för investeringarna i äldreomsorgen och för att säkerställa att den pensionärsskatt som var med och införde nu kan avvecklas. Vi förstärker pensionerna och tillför resurser genom att höja statsbidragen till kommuner och regioner så att äldreomsorgen och sjukvården för äldre kan utvecklas. Det råder ingen tvekan om att vi har stora brister. Vi måste säkerställa att det finns resurser till en god äldreomsorg. Det gjordes under den förra mandatperioden, och arbetet för en trygg ålderdom kommer att fortsätta. 20 (KD): Det är möjligt att statsrådet inte har haft med den uteblivna tillsättningen av en äldreminister att göra, men detta är ändå en av de allra viktigaste frågorna. I den förra regeringen tillsattes en framtidsminister – det ansågs prioriterat, men en äldreminister anses inte prioriterat. Återigen: Det är obegripligt. Men jag får ändå tacka statsrådet för svaret. 21 Statsrådet (S): Återigen: Det viktiga är faktiskt vad man gör. I detta fall kan vi konstatera att det redan under den förra mandatperioden gjordes stora insatser för att säkra insatserna inom äldreomsorgen när det gäller tillförsel av personal och resurser, när det gäller att höja kvaliteten och inte minst när det gäller ett särskilt stöd för byggandet av bostäder till äldre. Det arbetet kommer naturligtvis till stor del att fortsätta. Det viktiga är att vi på allvar ser till att vi klarar att få kompetent personal inom äldreomsorgen och att vi – inte minst tillsammans med det civila samhället – möter den utmaning som finns vad gäller allt fler ensamma äldre. Där har vi ett gemensamt engagemang, och jag ser fram emot att samarbeta kring detta. Ett nationellt uppföljningssystem för hemmasittare 22 (L): Min fråga går till statsrådet , som jag också vill gratulera till det nya uppdraget som utbildningsminister. kallade på Liberalernas begäran till sig Specialpedagogiska skolmyndigheten för att ta upp det stora samhällsproblemet med så kallade hemmasittare, alltså ungdomar – elever – som på grund av bristande stöd på skolan väljer att inte gå i skolan utan av olika anledningar stannar kvar hemma. Orsaken och bakgrunden varierar, men brister i stöd, avsaknad av anpassad undervisning, mobbning samt en stökig situation och arbetsmiljö även utanför klassrummet är några av orsakerna. Det som framkom tydligt, fru talman, vid utskottets utfrågning var att vi egentligen inte vet hur omfattande problemet är. Min fråga till regeringen är: Avser regeringen att ta initiativ till ett nationellt uppföljningssystem kring hemmasittande elever? 23 Utbildningsminister (S): Tack, , både för gratulationen och för frågan! Det är en väldigt viktig fråga. Att vara hemmasittare har ett starkt samband med att inte klara skolan. Det kan låta som ett självklart påpekande, men siffrorna talar ett mycket tydligt språk. Vi vet alla hur viktigt det är att ha en fullständig gymnasieutbildning för att klara sig bra här i livet, för att kunna ta jobb, studera vidare och delta i samhällsdebatten etcetera. Sambandet mellan att vara hemmasittare och att inte klara detta är väldigt starkt, så det finns all anledning att verkligen ha fokus på det här problemet. Det finns gamla undersökningar och också förslag som ligger i utredningar som handlar om att säkerställa ett uppföljningsansvar. Jag kommer att återkomma så fort frågan är färdigberedd i . Jag kan också lova att jag kommer att ha ett tätt och nära samarbete med och hans partivänner i den här frågan, eftersom skolan är en så viktig del i det 73-punktsprogram som vi har tagit fram tillsammans. 24 (L): Tack, statsrådet! Problemet med hemmasittare måste angripas på nationell nivå. Det hjälper inte med lokala stödinsatser. Vi har i januariavtalet med regeringen fått in skrivningar om att regelverket kring inkludering måste ses över, att vi behöver mindre undervisningsgrupper och fler resursskolor. Som generaldirektören sa handlar det ibland mer om placering än inkludering. Det är ett gigantiskt misslyckande att minst 5 500 barn är utanför. När kommer den nationella statistiken, statsrådet? 25 Utbildningsminister (S): Det är alldeles riktigt, som generaldirektören för SPS sa vid hearingen, att det behövs mycket lokalt stöd. Min bedömning är också att det behövs mer nationellt stöd för att säkra att det finns möjligheter lokalt att ge det stöd som enskilda elever och grupper behöver. Jag kan , in , inte svara på den konkreta fråga som ställer. Men jag kan försäkra om att det här är en fråga som regeringen kommer att ta på mycket stort allvar och att vi också säkrar att vi har ett gott samarbete med i frågan. om villkoren för yrkesförare 26 (S): Min fråga går till infrastrukturminister . Först vill jag gratulera till det förnyade förtroendet. Förra regeringen gjorde väldigt mycket för att få ordning och reda på våra svenska vägar. Jag har varit uppvaktad av både åkerinäringen och facken, för att diskutera hur ska göra för att man ska få sjystare villkor. Jag har själv hört och sett hur illa det har varit för de människor som har kört lastbilar på svenska vägar, ofta från länder i östra . Det har inte bara handlat om att få lika konkurrensvillkor, utan det har handlat om att dessa människor ska få bättre sociala villkor. har vi en på plats. Då blir min fråga till statsrådet: Hur ser du på den uppgörelse som har träffats i EU, och hur ska lagen efterföljas och kontrolleras? 27 Statsrådet (S): Tack, , för frågan och för gratulationen! Jag uppskattar verkligen engagemanget när det gäller ordning och reda på våra vägar. Det är en av regeringens och mina hjärtefrågor, eftersom vi inte stillatigande kan se på när lastbilschaufförer, ofta från , utnyttjas under förfärliga förhållanden. Man kan se dem på en parkeringsplats där de får sova i förarhytten. Dessutom vet vi att det är en verksamhet som drabbar svenska åkeriföretag med illojal konkurrens. Därför har vi gjort flera insatser för att förbättra villkoren. fick vi en historisk överenskommelse mellan EU:s ministrar om ett nytt mobilitetspaket. Det ska nu implementeras efter godkännande i parlamentet och trilogen. Då kan vi få internationella regler men också svenska regler som skapar rätt förutsättningar för en sjyst åkerinäring. Inte minst ihop med branschens eget engagemang för fair transport är jag väldigt optimistisk när det gäller att förbättra möjligheterna inom transportbranschen. 28 (S): Jag tackar för svaret. Det känns jättebra att vi äntligen får nya regler på plats. Men hur ser statsrådet ? Är det fler åtgärder som vi skulle behöva för att stärka den svenska åkerinäringen men också sociala villkor för de arbetare som kör lastbilar? Jag vill också säga att vi bör satsa på järnväg mellan och . 29 Statsrådet (S): Jag tackar för tipset om järnväg. Det är många som har önskemål om det. Det kan jag förstå – det är viktigt – och vi gör stora järnvägssatsningar framöver. Att vi har fått en överenskommelse på europeisk nivå är väldigt viktigt. Den ska implementeras. Den kommer att kunna säkerställa att vi inte får illojal lönekonkurrens utan sjysta villkor på arbetsmarknaden. Men måste också, precis som andra EU-länder, göra hemläxan med sanktionsavgifter, kontroller och cabotagetrafik. Där ökar vi insatserna, vilket är otroligt viktigt, tillsammans med branschen som levererar fair transport. Det kommer att ge goda möjligheter till en bra åkerinäring framöver. 30 (MP): Min fråga går till statsrådet . presenterades statistik över punktligheten för tåg för . För persontågen var punktligheten, det vill säga andelen tåg som ankom till sin slutstation senast efter tidtabell, . Punktligheten 2018 var därför sämre än de föregående fem åren, då punktligheten låg på . Många resenärer oroar sig för att tågen inte går . Enligt en Sifo-undersökning har av svenskarna valt bort tåget som färdmedel av rädsla för förseningar. Även om man ska vara medveten om att av tågen som avgick 2018 faktiskt kom fram högst för sent innebär tågförseningarna en stor olägenhet och osäkerhet för resenärerna. Därför undrar jag vad ministern avser att göra för att komma till rätta med problemet med tågförseningar och att resenärer väljer bort tåget på grund av bristande punktlighet? 31 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det är klart att det inte är acceptabelt med en utveckling mot minskad punktlighet i tågtrafiken. Vi ska komma ihåg att det har skett en dramatisk ökning i tågresandet. Både svenska folket och svenska företag vill åka väldigt mycket mer tåg. Det har varit en dramatisk ökning som inte har mötts av motsvarande satsningar på nyinvestering i järnväg eller på järnvägsunderhåll. Därför har vi presenterat en 700-miljarderssatsning på infrastruktur, den största järnvägssatsningen i modern tid, med stora insatser för att förbättra järnvägsunderhållet. Det innebär att punktligheten kommer att kunna öka. Men det kommer också att bli avstängningar framåt. Därför är det viktigt att operatörerna och tar sitt ansvar att informera resenärerna och säkerställa att man får reda på när man har möjlighet att komma fram och vilka de alternativa resvägarna är. Det kommer att vara en tuff uppgift framöver med de stora investeringar som görs, men det som hägrar är en bättre punktlighet och ökat förtroende för järnvägstrafiken. 32 (MP): Jag ser oerhört positivt på att regeringen har avsatt de 700 miljarderna. Jag tycker också att det är väldigt positivt att det är en så pass stark efterfrågan på tågresor. Men det är viktigt att resenärerna får god information och att man är klar och tydlig med att det faktiskt är så pass många som ändå går . Vid en jämförelse med flyget står tåget sig väl. 33 Statsrådet (S): Det är alldeles sant. Jämfört med många andra trafikslag har tåget en hög tillförlitlighet. Men för dem som pendlar är det inte acceptabelt att drabbas av återkommande förseningar. Därför är frågan om nya stambanor och ny järnväg otroligt viktig. Det kommer också att innebära att pendeltåg och godståg får bättre möjligheter att komma fram. Det blir stora satsningar på järnväg framöver, så det är en ljusning i sikte. Åtgärder för att skydda lantbrukare mot djurrättsaktivisters brott 34 (M): har vi kunnat läsa i medierna om hur djurrättsaktivister hotar och trakasserar lantbrukare och djurägare. visade LRF:s egen undersökning att hela fyra av tio lantbrukare utsatts för brott. Det är en skrämmande hög siffra. Det är dags att ta hotet från djurrättsaktivisterna på allvar. Brotten begås inte sällan på gårdar där de drabbade bor med sina familjer, vilket skapar en mycket stor otrygghet och utsatthet. Våra svenska lantbrukare måste få det rättsliga skydd som de har rätt till. Annars sviker staten sin del av samhällskontraktet.