prot · H60989 · 2019-05-09 00:00:00 — Som vi vet kan klimatet inte vänta, och därför måste det finns en strategi färdig från regeringens sida. Jag frågar igen: Finns det en sådan strategi, som finansministern har aviserat? 45 Miljö- och klimatminister (MP): Självklart jobbar våra tjänstemän med den här frågan. Det är en prioriterad fråga, och det är även en punkt i 73-punktsprogrammet – januariavtalet – där vi driver på för en internationell beskattning av flygbränsle. Med det sagt måste jag nog tyvärr meddela att jag har ganska låga förväntningar när det gäller att få med mig och resten av världen på en sådan skatt, men självklart driver vi detta. 46 (KD): För att klara att möta kraven på omställning är stöd till forskning väldigt viktigt, och där borde den svenska staten vara ett föredöme. För del borde det i betydligt större omfattning än handla om forskning om produktion av hållbara biobränslen. Forskning behövs eftersom vi behöver få fler processer och råvaror godkända som biobränsle för bland annat flyget. Utan svensk produktion blir beroende av importerat biobränsle, och det vore väldigt tråkigt eftersom vi var ett av de första länderna som införde reduktionsplikt för flygbränsle. Därmed borde vi vara en av de första producenterna av biobränsle för flyget – vi har ju råvaran själva i form av svensk skog. I M-KD-budgeten gavs 100 miljoner extra till forskning på biobränsle, men det har regeringen skurit bort i vårändringsbudgeten. Därför är min fråga till statsrådet : Vad tänker regeringen göra för att ytterligare stärka forskningen kring biobränsle – eller anser regeringen att det inte behövs? 47 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Jag tror inte att det utanför den här kammaren och utanför den krets som ledamoten befinner sig i råder något tvivel om att det här är en regering som står upp för att vi ska ha en rättvis klimatomställning och för att vi ska satsa rejält stora resurser på miljö och klimat. Det var faktiskt just det vi ändrade när vi nu fick möjlighet att lägga fram en ändringsbudget: Vi tillförde över 2 miljarder ytterligare till miljö- och klimatbudgeten. I dessa satsningar finns naturligtvis mer pengar till att utveckla vad vi kan använda vår svenska skog till. Det gäller till exempel biobränsle till flyget, men det finns också många andra saker som vi ska använda den svenska skogen till. Det är nämligen en fantastisk råvara som vi naturligtvis ska använda i klimatomställningen, och det gör den här regeringen. 48 (KD): Tack för svaret, ! Ni lade tillbaka en hel del saker som era egna experter har sågat och sagt inte är effektiva, vilket vi har pratat om . De har sagt att det inte är en politik som för frågan framåt. Forskare vid har visat hur enbart rester från skogsavverkning kan försörja det svenska inrikesflyget med biobränsle utan att vi behöver avverka mer skog. Med den teknik vi har ser de att vi är uppe i . Vi ser potentialen, men det verkar inte regeringen göra. 49 Statsrådet (S): är en ledande forskningsnation. Vi är det land i som i relation till bnp lägger störst andel på forskning och innovation. Den här regeringen står upp för forskning och innovation, och det gäller även miljö- och klimatforskningen. Man kan inte ta bort 2 bort miljarder och tro att man kan ersätta dem med 100 miljoner till Formas. Så funkar det inte, utan man måste ha en helhet. Man måste på riktigt se till att klimatomställningen blir rättvis och bärs av såväl forskning och innovation som en omställning av människor i deras vardag. Det handlar om att göra den här omställningen på ett klokt sätt, och det gör den här regeringen. Uteblivna disciplinära åtgärder i skolan 50 (L): Liberalerna har lyft upp frågan om arbetsro och studiero i skolan. Detta är en jätteviktig fråga för att upprätthålla kunskapsskolan och inte minst för att de elever som har störst behov av en kompenserande skola också ska kunna lära sig någonting och inte störas av andra elever. Vi har noterat i flera studier, bland annat från Skolinspektionen, att fler elever störs av andra elever. I senaste rapport uppges att lärare i av fallen inte ingriper – alltså ger en konsekvens – även när man bryter mot ordningsregler på skolan. har också visat att rektorer sällan eller aldrig använder disciplinära åtgärder när det inträffar stök och bråk i skolan. Därför, herr talman, vill jag fråga utbildningsminister hur hon ser på att fler i skolan inte använder de disciplinära åtgärder som skollagen tillåter. 51 Utbildningsminister (S): Trygghet och studiero i våra skolor är viktigt. Stök, för sena ankomster, oro i klassrummet och våld och hot ska inte ha en plats i vår skola. De elever som går i skolan ska vara skyddade från andra elevers stök, och de lärare som arbetar i skolan ska ha en arbetsmiljö värd namnet. Jag tycker att det är viktigt att vi har bra regler på plats, och jag tycker att det är viktigt att de regler som finns efterlevs. Jag ser med oro på en utveckling i skolans värld där föräldrar och elever alltmer agerar som kunder på en marknad och där läraren och rektorn riskerar att hamna i ett underläge – det underläge man hamnar i när man är tvungen att anpassa sig efter kundernas krav. För mig är det självklart att trygghet och studiero ska upprätthållas och att ordningsregler ska följas. Jag utgår från att håller med mig om att det är viktigt att säkerställa att skolan ska vara fri från den typen av oegentligheter. Jag utgår också från att vi i vårt kommande samarbete efter januariavtalet kommer att säkra detta. 52 (L): Anledningen till att Liberalerna ställer frågan om studiero och arbetsro är att den är oerhört central inom skolpolitiken. Det handlar inte bara om hot mot lärare utan också om att lärare och vuxna inte vågar ingripa mot stöket. Jag har inte fått svar på frågan hur utbildningsministern ser på slutsatserna från , alltså den myndighet som ministern har under sig. konstaterar att rektorer av olika anledningar inte använder de disciplinära åtgärderna. Vad tänker regeringen göra åt detta? 53 Utbildningsminister (S): Vi ska stärka ordningen i skolan. Vi har redan påbörjat ett arbete tillsammans med bland andra Liberalerna för att införa en nationell plan för trygghet och studiero. Vi vill förbjuda mobiltelefoner som stör på lektionerna, och vi vill säkerställa att det ska vara möjligt och lättare att omplacera och stänga av elever som stör. Jag utgår från att de regler som finns följs på ett bra sätt. Jag kommer att följa noga att rektorerna har möjlighet att följa reglerna, men jag – kanske till skillnad från – litar på våra rektorer. De har verktygen och ska använda dem. Lärosätenas roll i klimatomställningen 54 (S): Hur vi hanterar klimatfrågan är avgörande för vår framtid, och tiden är knapp. Ska vi lyckas krävs att vi gör mer av det som vi vet fungerar men också att vi lyckas ta fram nya lösningar, och forskningens roll i detta arbete är avgörande. På universitet och högskolor driver den nya organisationen en viktig debatt om hur lärosätena kan ta sitt ansvar, både när det gäller att minska sina egna klimatavtryck och när det gäller hur forskningen kan visa ett ansvar. Min fråga går till statsrådet . Vad gör regeringen för att öka omställningstrycket, och hur ser statsrådet på forskningens och universitetens roll i arbetet med att nå våra klimatmål? 55 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Jag har själv mött Klimatstudenterna; det var en av de första organisationer jag mötte som nytt statsråd. har ju fått en forskningsminister som är djupt engagerad i klimat- och miljöfrågorna. Jag är fullständigt övertygad om att det Klimatstudenterna gör och det man driver inom och mellan varandra i lärosätena kommer att påverka på vilket sätt lärosätena kan ta ytterligare ansvar för klimatomställningen. Det kommer man nämligen att behöva göra. Ansvaret för en hållbar utveckling är redan inskrivet i högskolelagen. Hur man tar sig an detta är naturligtvis någonting som regeringen noga följer i myndighetsdialoger och annat med lärosätena. Jag känner en väldigt stor tillförsikt i att denna debatt och denna omställning verkligen är här . Jag är övertygad om att våra lärosäten vill och behöver vara en del i den omställningen. 56 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Inför EU-valet anger en majoritet av väljarna att klimatfrågan är den viktigaste. har, som vi hört här, höga mål och ambitioner och har satsat stort på klimatet. Men vi kan göra ännu mer inom ramen för EU och ta ett ännu större ansvar för en rättvis omställning som omfattar alla. Följdfrågan blir då: Hur ser ministern på EU:s framtida forskningsarbete? 57 Statsrådet (S): Det är oerhört viktigt att vårt EU-samarbete också bär forskningen. Vi har ju ett samarbete inom EU som – om vi får det på plats – kommer att bli världens största forskningsprogram, nämligen Horisont . Regeringen har drivit på för att programmet ska bära hållbarhet och jämställdhet och för att det ska vara forskning av högsta kvalitet. Vi socialdemokrater har varit väldigt tydliga med att vi gärna vill att en tredjedel av forskningen ska gå till en rättvis klimatomställning. Barns tillgång till naturupplevelser 58 (MP): Utanför fönstret slår våren ut, och marken blir grön igen. Det är nog många av oss som emellanåt känner att vi skulle vilja ägna mer tid åt att vara ute i naturen, känna dofterna och se livet som myllrar men också uppleva den tystnad som finns. Jag har en fråga till utbildningsministern. Det är ett problem att tillgängligheten till naturupplevelser är olika, inte minst för barn och skolelever. Jag skulle vilja veta om utbildningsministern avser att göra något för att minska den skillnad som finns och för att göra tillgängligheten till naturupplevelser bättre för barn som inte har detta naturligt i sitt närområde. 59 Utbildningsminister (S): Tack, , för en väldigt bra fråga! Vi har i vår svenska skola, i våra läroplaner och i våra kursplaner, ett rikt innehåll som speglar de kunskaper som barn behöver ha med sig för att kunna inte bara arbeta eller studera vidare utan också vara ansvarskännande vuxna medborgare som tar del av allt det som finns i vårt land, bland annat rika naturupplevelser. I flera av de ämnen som finns i skolans läroplaner finns detta noggrant beskrivet. Jag har inte tid att här redogöra för exakt hur, men jag är helt enig med om vikten av att detta är någonting som genomsyrar våra kursplaner. Jag vill också meddela att regeringen alldeles har givit i uppdrag att förtydliga hur Agenda 2030 bättre kan genomsyra undervisningen. Det är ju i själva verket sådant som redan finns tydligt beskrivet i våra styrdokument. 60 (MP): Jag tackar så mycket för svaret. Jag är glad över att detta tas på allra största allvar. Jag vill ta upp en relaterad fråga som också är aktuell i många kommuner. Inte minst i min egen kommun diskuteras skolgårdar och vikten av att elever får möjlighet att röra sig på raster. Vi vet ju också att betydelsen av fysisk aktivitet utomhus är väldigt stor. Jag hoppas att detta är någonting som utbildningsministern framöver kommer att tillse att kommunerna inte fuskar med. 61 Utbildningsminister (S): Frågan om fysiskt – och även psykiskt – välbefinnande tar allt större plats i den internationella diskussionen om vad som är en bra skola. De ledande skolnationerna, de med goda kunskapsresultat – tyvärr bättre än de svenska skolresultaten – börjar i större och större utsträckning att i sina styrdokument skriva in målsättningar för elevernas välbefinnande. Frågan om fysisk aktivitet tar större och större plats både i forskningen och i den internationella diskussionen. Jag kommer att med intresse följa denna debatt. Jag kommer säkert att återkomma till i denna diskussion, för den är mycket väl värd att ta. 62 (M): Min fråga går till ministern för högre utbildning och forskning. En av de absolut viktigaste förutsättningarna för att vi ska få en bra skola i är att vi har tillräckligt med välutbildade lärare. kom första halvan av UKÄ:s utvärdering av lärarutbildningarna i , och det är inte en direkt uppmuntrande läsning. Hälften av lärarutbildningarna får omdömet ifrågasatt kvalitet. Bland annat handlar det om bristande koppling till forskningen, som är en viktig del av kritiken. Men även kom med kritik kring våra lärarutbildningar . Den handlade om för lite lärarledd tid och antal lärosäten. Att det behövs åtgärder hoppas jag att ministern är överens med mig om. Men jag är lite nyfiken på hur tidsplanen ser ut, för det är ett akut läge. 63 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Jag vill verkligen understryka att vi har ett väldigt starkt engagemang och att regeringen ser mycket allvarligt på detta. Vi måste se till att vi får lärarutbildningar som håller god kvalitet över hela landet. Den delutvärdering som vi nu har fått ser vi som ett viktigt instrument för att förbättra kvaliteten på lärarutbildningarna. Min bild är att de lärosäten där kvaliteten är ifrågasatt är väldigt engagerade i att rätta till detta och se till att de får behålla rätten att ge examen. Det vill vi ju att de ska göra, för vi behöver fler välutbildade lärare i våra skolor. Vad man kan fundera på är, om ni moderater och är så engagerade i detta, hur det kommer sig att ni har sagt nej till de 300 miljoner i kvalitetsförstärkning för att just förbättra lärarutbildningarna som den här regeringen har levererat. 64 (M): Jag skulle dessutom vilja ta upp en helt annan fråga när det gäller lärarutbildningarna, nämligen avhoppen som är ett jättestort problem. Det är många som börjar på lärarutbildningen, men det är väldigt många som hoppar av. Enligt UKÄ, som var i utskottet , har det en tydlig koppling till vilka gymnasiebetyg man hade när man kom in på utbildningen. Regeringen har tidigare utökat antalet platser stort, och det har sänkt intagningspoängen till lärarutbildningarna. Vilken slutsats drar regeringen av den här satsningen med tanke på att UKÄ är så tydligt med att avhoppen ökar om intagningspoängen sjunker? 65 Statsrådet (S): Jag uppskattar engagemanget från . Det hade ju varit smakligt om det hade följts av ett svar på frågan om varför man säger nej till den kvalitetsförstärkning som har gjorts för att stärka kvaliteten i lärarutbildningarna, om man nu är så engagerad i detta. När det gäller avhoppen har det också att göra med hur man får till sin verksamhetsförlagda utbildning. Den blir ju bättre om man har en bättre ekonomi för att hantera en verksamhetsförlagd utbildning. Vi får väl återkomma till denna diskussion. En ny svensk strategi för den arktiska regionen 66 (SD): Min fråga riktar sig till miljö- och klimatminister . nuvarande strategi för den arktiska regionen är och formades efter dåtidens geopolitiska läge och möjligheter. En uppdatering gjordes 2016 som berörde klimat- och miljöfrågor men inte övriga frågor. är det 2019 och mycket har förändrats inom den arktiska regionen sedan den första strategin lades fast. har gått ut och påtalat att strategin är aktuell. Min fråga är därför: Ämnar regeringen arbeta fram en ny strategi som är aktuell i dagens geopolitiska och säkerhetspolitiska läge? 67 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för frågan! är verkligen en region som tilldrar sig väldigt stort internationellt intresse. Vi märkte det på , där man inte kunde enas om en ministerdeklaration på grund av att motsatte sig alla skrivningar som hade med klimat att göra. Det är i sanning väldigt oroande att vi inte ska kunna samarbeta och erkänna det kanske allra största hotet mot den arktiska regionens flora och fauna och mot människorna där. Att utarbeta en ny strategi för är utrikesministerns ansvarsområde. Vi uppdaterar naturligtvis kontinuerligt alla utrikesstrategier som och regeringen har. 68 (SD): Då får jag tacka statsrådet så mycket för svaret. är det ju ett stundande EP-val, och det finns en stark vinst i att samordna nordiska röster i . Är ministern beredd att lyfta upp på den gemensamma agendan? 69 Miljö- och klimatminister (MP): Vi lyfter ständigt fram . är ju ett av de länder som är med i . Vi är en arktisk nation. Många länder och intressen tittar på just . Vi kommer självklart att fortsätta samarbeta med de andra arktiska länderna, så som vi har gjort. Vi kommer också att fortsätta prioritera den här frågan. Det finns många aspekter i detta som är bekymrande. Samexistens mellan försvar och civilbefolkning på 70 (C): Min fråga riktar sig till försvarsminister . Vi har fått en militär återuppbyggnad på , vilket är väldigt bra av många skäl, och gotlänningarna är väldigt positiva till det. Dock hände en sak för precis . skjutfält fick ett nytt beslut med ett påverkansområde som verkligen oroar. Det får som konsekvens att det nya påverkansområdet blir 20 gånger större än det tidigare, trots att det är samma vapenslag som är i aktion. Inom området är det 4 400 boende. Det är det viktigaste utvecklingsområdet vi har på . Det har byggts jättemycket där . Min fråga till ministern är: Är ministern beredd att ta initiativ till att ge Försvarsmakten i uppdrag att söka lösningar för en samexistens mellan Försvarsmakten och civilbefolkningen på ? 71 Försvarsminister (S): Vi brukar inte utöva ministerstyre från regeringens sida. Det här är ett ställningstagande som ligger i en annan myndighetssfär och på andra beslutsnivåer än på Försvarsdepartementet. 72 (C): Jag tackar för svaret. Jag uppfattar det inte alls som ministerstyre att ge ett tydligt uppdrag. Jag ser väldigt stora problem. Om vi inte åtgärdar det här får vi minskad försvarsvilja och minskad förmåga till ett totalförsvar, som blir helt beroende av det privata näringslivet, och vi får svårare att rekrytera personal på . Problemet behöver lösas. Jag hoppas att ministern är beredd att ta ett initiativ och ge ett uppdrag, vilket försvarsministern kan göra. 73 Försvarsminister (S): De här frågorna hanteras enligt ordinarie gång som är fastställd av riksdag. Vi brukar inte intervenera i den typen av processer, utan de beslut som är fattade får hanteras enligt de ordinarie regelverk som finns i sammanhanget. Det är mitt svar. Livsmedelsförsörjningen vid kris eller krig 74 (KD): Min fråga är till försvarsministern. Landets självförsörjning av livsmedel har varit en icke-fråga. Maten kommer ju, det ordnar sig alltid, har det sagts. vet vi att det inte är så enkelt. MSB har gett ut samhällsinformationen Om krisen eller kriget kommer, och det förs en debatt om hur sårbara vi faktiskt är i landet. självförsörjning av livsmedel är . Tyvärr sjunker siffran . lägger fem mjölkbönder ned sin verksamhet, därför att lönsamheten är för dålig. klarar cirka vid en kris- eller krigssituation och sedan är hyllorna tomma i livsmedelsbutikerna. Här i , huvudstaden, kommer de att vara tomma . Min fråga är till ministern: regeringen en plan för vem eller vilka som ska hjälpa oss i med livsmedel vid en kris- eller krigssituation? 75 Försvarsminister (S): Jag tror att det här är ett i högsta grad stort och gemensamt problem för samtliga partier i riksdag, inklusive KD. Jag vet inte om det är någon över huvud taget som har en omedelbar lösning att presentera. Om frågeställaren har det vill jag gärna se den. Vi är i början av uppbyggnaden av ett totalförsvar. Det drogs ned väldigt mycket efter . Givetvis är självförsörjningsfrågorna en av många frågor som måste hanteras i hela detta perspektiv. Jag ser framför mig en stegvis utveckling . Detta är som sagt en av de frågor som måste hanteras, men det måste också finansieras. Det är ett faktum att det finns en skörhet i systemet som det är viktigt att belysa i olika sammanhang. Men jag tror inte att det finns några enkla lösningar på det hela, utan vi får nog arbeta tålmodigt tillsammans. 76 (KD): Jag tackar ministern för svaret. Låt oss gå till andra sidan och där man har ett helt annat tänk i denna fråga. Med en försörjningsgrad på klarar att försörja landets invånare med livsmedel . I går det i bästa fall , och ett normalår har vi det väldigt tufft. Hur kommer det ministern sa att märkas i vårt land? 77 Försvarsminister (S): drog helt andra slutsatser än många andra länder när upphörde, och jag tror att i många stycken hade rätt i sina slutsatser. Precis som många andra länder drog ned mycket, och vi har en lång väg att gå. Det är inte så enkelt som att bara hänvisa till , utan vi måste hitta en svensk lösning på detta. Alla partier i har en hemläxa att göra, och i de första rapporterna från Försvarsberedningen kan vi hitta en del tankar om framtiden. Men det är inte gratis. 78 (S): Min fråga går till utbildningsminister med anledning av att har beslutat att det ska införas ordningsomdömen i skolan. Det har länge pågått en debatt och diskussion om hur skolan ska komma till rätta med de problem som är kopplade till stökiga och högljudda elever. De skapar stökiga miljöer, vilket leder till både oro och otrygghet för de elever som vistas i dem. Det är lite samma tema som var inne på tidigare, men det hade jag ingen aning om, ministern. Vi har en hel del verktyg, och regeringen gör olika satsningar. Inte minst har ett stort antal kronor skjutits till i budgeten för att få fler lärarassistenter, socialpedagoger med mera i skolmiljön. Ser ministern ordningsomdömen som ett effektivt och relevant verktyg för att uppnå det viktiga målet om trygghet och studiero i skolan? 79 Utbildningsminister (S): Det är knepigt att svara på en sådan här fråga eftersom har ställt sig bakom ordningsomdömen. Jag har full respekt för beslut och ska givetvis återkomma framöver med hur vi tar hand om detta tillkännagivande. Men eftersom frågan ställs måste jag säga som jag tycker. Jag tycker att det är att skjuta långt bredvid målet att införa ordningsomdömen i den svenska skolan. kan våra hårt arbetande lärare och rektorer meddela sig med elevernas föräldrar. De kan skriva olika former av omdömen eller framföra dem muntligt. Att införa en ordning där alla skötsamma elever ska föranleda långa drapor i form av ordningsomdömen från redan hårt ansträngda lärare finner jag mycket olyckligt. Men jag är en minister som finner mig i de parlamentariska spelreglerna och kommer därför givetvis att återkomma med hur vi ska ta hand om detta tillkännagivande. 80 (S): Jag tackar ministern för svaret. Jag har en följdfråga. Trygghet och studiero i skolan är en prioriterad fråga, både för regeringen och i det avtal som vi har slutit med , och . Hur tänker ministern och regeringen arbeta med denna fråga så att vi verkligen kommer vidare och når målet? 81 Utbildningsminister (S): Det är kanske det som retar mig mest med detta. Vi behöver verkligen göra mer för att ge våra lärare och rektorer riktigt bra verktyg för att upprätthålla trygghet och studiero. Vi kommer att jobba med en nationell plan och med att ge större möjligheter att stänga av och omplacera elever som stökar. Vi kommer också att arbeta med att införa ett förbud mot störande mobiltelefoni under lektionerna. Vad vi inte ska göra, tycker jag, är att lägga över ett uppfostringsansvar för eleverna på våra hårt arbetande lärare och rektorer. Det får faktiskt vi föräldrar sköta. Regeringens satsning på värdefull natur 82 (MP): Min fråga går till . kom en som med all tydlighet visar att vi lever i den sjätte massutrotningen. Runt 1 miljon arters existens är hotad. Detta sker även i . Här är var tionde art som undersökts rödlistad. till EU visar att den biologiska mångfalden är starkt trängd även på hemmaplan. satsade regeringen 1,4 miljarder på skydd av värdefull natur och 1,2 miljarder på skötsel av värdefull natur. Det handlar alltså om både skydd och skötsel av värdefull natur. Jag är nyfiken: Vad har regeringens satsning på miljö och natur gett för resultat? 83 Miljö- och klimatminister (MP): Jag tackar för en viktig fråga. Låt mig påminna om att när M-KD-budgeten gick igenom halverades dessa anslag. När nu , som kom , visar hur extremt viktigt det är att skydda och till och med återställa natur gläder det mig mycket att vi har ett januariavtal och att vi kommer att kunna lägga fram en budget i där vi återställer stora delar av dessa anslag. Vi har kunnat anlägga nya våtmarker, vilket är enormt viktigt för hotade arter.