prot · H609101 · 2019-06-10 00:00:00 — Jag tror att är väl medveten om att det citat han läser upp för min del refererar tillbaka till den diskussion som fanns i en tidigare försvarsberedning, där vi funderade på om portot eller skatten på tobak skulle höjas med ett visst antal procent. Den typen av frågor tror jag inte att en försvarsberedning bör hantera. Det är just därför jag går till min partiledning och förankrar de ställningstaganden som jag gör i beredningen. 102 Försvarsminister (S) replik: Kan det möjligen vara så att detta visar vikten av att man diskuterar också försvarsekonomin i en helhet med den övriga ekonomin inom ramen för det budgetsamarbete som Liberalerna nu har med regeringen? Jag skulle också vilja höra bedömning av värdet av de konsekvensanalyser som vi nu ska göra och Liberalernas vilja att ta vara på de synpunkter som kommer fram där. Är ni beredda att ha ett öppet sinnelag när det gäller att hantera konsekvensanalyserna? 103 (L) replik: Jag kan börja med den sista frågan. Mitt sinnelag är synnerligen öppet, och alla goda råd ska man naturligtvis lyssna på. Sedan antar jag att när personer kommer till Försvarsberedningen är de representanter för sina partier och har förankrat sina positioner där. Men den här gången visar det sig att det inte var så med Socialdemokraternas tre representanter, och det är mycket illa. 104 (V) replik: Liberalerna har tillsammans med M och KD i en avvikande mening i Motståndskraft skrivit att de anser att Nato är och förblir demokratiernas främsta försvar mot auktoritära och aggressiva krafter och att bör ansluta sig till Nato. Anser verkligen att Natomedlemsländerna – , och – tillhör demokratins främsta försvarare? Hur kan en kärnvapenallians som leds av Trump vara garanten för vår säkerhet? 105 (L) replik: Det är min bedömning att det är högst diskutabelt huruvida verkligen är medlem i Nato . De har en lång rad av konflikter med många Natoländer och har ställt sig helt vid sidan av. Det ser man inte minst nu när de ska handla luftvärn. Nato och Washingtonfördraget ställer krav på folkligt stöd och demokratisk kontroll över väpnade krafter. Ja, Nato är frihetens röst i världen. 106 (V) replik: Aktuell debatt om Försvarsberedningens förslag Det går inte att komma ifrån att , och faktiskt är medlemmar i den allians som så gärna vill att ska ansluta sig till och som ni anser är vår demokratis främsta försvarare. Anser också att Nato är garant för vår säkerhet? Det är en kärnvapenallians som leds av , som har en president som har tagit ett antal beslut som på allvar hotar den globala säkerheten, som att lämna och för mänskliga rättigheter, och hotar med krig mot . 107 (L) replik: Jag kan bara konstatera att i den avslutade EP-valrörelsen hade uppenbarligen inga större problem med att både och är medlemmar i unionen. Man ställde sig ju trots allt nu bakom EU eller sa åtminstone att man inte just nu ville lämna unionen. Det verkar som om logiken inte riktigt hänger ihop. 108 (MP) replik: För att greppa de väldigt tvärsäkra positioner som kommer fram här tror jag att det är bra att titta lite bakåt i tiden. Därför har jag en fråga till som just gäller hur det var tidigare. Hur var det under den borgerliga regeringen? Var det så att de ekonomiska ramarna för försvarspolitiken sattes i Försvarsberedningen? Eller sattes de i Statsrådsberedningen, som tog fram statens budget? Hur var det? 109 (L) replik: Min minnesbild är att de nivåer som lades fast – och det gjordes även ekonomiska nivåer i tidigare beredningar – i allt väsentligt följde med in i och fram till försvarspropositionen. Det fanns en överenskommelse som baserade sig på beredningens arbete om en höjning redan innan den socialdemokratiska regeringen tillträdde. 110 (MP) replik: Min fråga var alltså: Var slogs de ekonomiska ramarna fast? svarar att idéerna, grunderna från beredningen, följde med in i . Men de slogs fast – jag uppfattar att han bekräftar det – i , i budgetberedningen. 111 (L) replik: Ja, det är ju den konstitutionella ordning som vi har. Det beslutet måste alltid fattas. Det som saknas den här gången och som jag tror att vi fyra borgerliga partier efterlyser är ett ställningstagande från Socialdemokraterna, som parti. Var står de i detta? Men självklart måste man ha både en budgetberedning och ett budgetbeslut, som ytterst fattas i . Det är det ingen tvekan om. 112 (MP): Aktuell debatt om Försvarsberedningens förslag Försvaret kan inte ses som en isolerad ö utan måste ses som en del av samhället. Det gäller både ekonomi och samhällsplanering. Även om försvaret i ett krisläge ska kunna fungera utan essentiella samhällsfunktioner behöver Försvarsmakten vägar att köra på, mat och rent vatten. Till exempel när vi planerar måste också försvaret anpassa sig till att samhället förändras, städer utvecklas och energisystemet förändras. Då är jag övertygad om att försvaret måste vara en del av bredare analyser. Detta gäller till exempel att man behöver anpassa flygvapnet efter att vi ska bygga ut vindkraften. Det är också viktigt att försvarets historiska utsläpp hanteras effektivt och kontinuerligt. Genom det beklagliga agerandet i Försvarsberedningen cementerar de borgerliga partierna frågan så att den bara handlar om pengar till det militära försvaret och materiel. Försvars- och säkerhetsfrågan är mycket bredare än så. Det handlar om säker tillgång till dricksvatten, om möjligheten att förebygga och hantera torka och bränder och om att minska beroendet av import av essentiella delar för vår matförsörjning från instabila länder. Vissa av åtgärderna för att hantera detta kommer att ligga inom näringspolitiken. Mycket av arbetet för att förebygga och stärka landet i fråga om cybersäkerhet kommer att ligga under kulturpolitiken. Det är lika viktigt för vår säkerhet. Det är en del av en helhet. För att vi ska kunna göra en ansvarsfull förstärkning av vår säkerhet och försvarsförmåga måste vi bredda försvarsfrågan. Exempel på frågor som måste tas med i det kommande arbetet handlar om ett robust och decentraliserat elsystem, säker matproduktion, skydd av dricksvatten och politik för att stärka demokratin och det fria ordet. 113 HANS (M) replik: Försvarsmakten behöver långsiktiga planeringsförutsättningar. Försvarsberedningen har i sin rapport sagt att det militära försvaret behöver minst 84 miljarder till utgången av 2025. skriver i beredningen: ”är därför inte beredd att binda oss till de siffror på kostnadsökningar för totalförsvaret som presenteras i rapporten. Försvarets budgettillskott kan behöva öka i en lägre takt än vad som föreslås i beredningens rapport.” Då ställer jag frågan: Ställer sig , som en politisk inriktning, bakom 84 miljarder eller en lägre eller en väsentligen lägre nivå? 114 (MP) replik: ställer sig bakom de analyser, de omvärldsanalyser och det arbete som Försvarsberedningen har gjort. Och vi konstaterar och ställer oss bakom att alla delar inom totalförsvaret – det civila försvaret och det militära försvaret – kommer att behöva ökade resurser. Men försvarsministern har också här redogjort för en tydlig process framåt, om vad som sedan händer och i vilket skede de exakta nivåerna kommer att fastslås. Vi har ingen avvikande syn på det. 115 HANS (M) replik: Vi pratar nu om det militära försvaret, och vi har angett nivån ditåt. Om nu inte ställer upp på det utan vill ha en lägre eller en väsentligen lägre nivå ställer jag frågan: Inom vilka områden vill man ta bort? Är det inom armén, inom flyget, inom marinen eller inom hemvärnet? Är det till officerare och soldater? Det är ju det som är problemet för den här lilla regeringen: att ni inte kan ange nivån. Aktuell debatt om Försvarsberedningens förslag Försvarsmakten efterlyser långsiktiga planeringsförutsättningar, och jag ställer frågan igen: Vilken är politiska ambition – 84 miljarder, lägre eller väsentligen lägre? 116 (MP) replik: Vi har ett brett samförstånd om att vi behöver öka säkerheten för . Vi är också överens om att det har skett förskjutningar i omvärlden. Exempelvis har hotet när det gäller cybersäkerhet ökat jämfört med andra delar. Vi står bakom en politik där vi anpassar oss till det förändrade läget. Då är inte det viktiga i vilken del av statens budget som utgifterna kommer. Det kan exempelvis vara inom kulturpolitiken. Är det där vi effektivast vidtar åtgärderna är det där vi ska vidta dem. Det är vår ingång. Och vi kommer att vara med fullt ut ända fram tills propositioner och budgetar läggs fram för att göra detta arbete, men det kräver en sammanvägd analys. 117 (C) replik: Jag återger en del av inledande anförande: Det är inte rimligt att en grupp sakpolitiker bestämmer helheten. I det senaste beklagade hon agerandet i beredningen. Hon syftade på oss fyra borgerliga partier, som inte skrev under rapporten. Vilket mandat hade när han förhandlade för i Försvarsberedningen? har gjort ett väldigt fint arbete och också insett betydelsen av ett starkare försvar. Vilket mandat har han i ? 118 (MP) replik: har haft ett mycket nära samarbete med den förra riksdagsgruppen och med nuvarande riksdagsgrupp i sitt arbete med Försvarsberedningen och har rapporterat tillbaka om ett konstruktivt och gott arbete i beredningen. Men vi har varit väldigt tydliga med att vi har lagt vårt fokus på att uppdatera omvärldsanalysen, så att vi relaterar det svenska försvaret till det som faktiskt händer och det som vi tror kommer att hända i omvärlden. Han hade ett tydligt mandat att göra detta. 119 (C) replik: Jag noterar att inte verkar ha läst den första delrapporten om motståndskraft. Där redovisar vi nämligen det som efterlystes tidigare: om helheten, om alla politikområden och om det civila försvarets betydelse. Men när det nu handlar om det militära försvaret efterlyser jag besked från : Vad har man egentligen för ambitioner? Och inser man det parlamentariska läget – att det behövs en majoritet här i kammaren för att ett inriktningsbeslut som sträcker sig ska kunna landas ? 120 (MP) replik: Aktuell debatt om Försvarsberedningens förslag Tvärtom – vi har läst den första rapporten och drar slutsatser av den. Men vi beklagar att debatten, som så ofta, i slutändan handlar om mer pengar bara till försvaret. Det är den resan som vi beklagar. Vi vill hålla fast vid det grundläggande arbetet i Försvarsberedningen och använda det som grund i arbetet framöver. Jag vill också poängtera att vi har en särskild ordning för budgetarbetet, och det gäller för alla sakområden. 121 (KD) replik: I sitt anförande hörde vi tala om att det är viktigt med det civila försvaret. Hon pratade om livsmedelsförsörjning. Då vill jag upplysa om något – det är kanske lite begreppsförvirring här. Det finns två ben som hela vår rapport bygger på. Det handlar om det civila försvaret, som tyvärr inte finns längre och som behöver återupprättas. Men här verkar det vara någonting som ledamoten har missat. 122 (MP) replik: Jag förstår inte riktigt kommentaren. Det har skett ett brett arbete i beredningen, som har skrivit en rapport om olika delar. Jag väljer att fokusera på några av de delar som jag ser har varit mest eftersatta. Precis som ledamoten säger var det civila försvaret det som drabbades mest av neddragningar tidigare. Om vi måste prioritera är det detta som vi kommer att lägga fokus på. Det är en inriktning som vi har, och den baseras på de slutsatser som finns i rapporten. 123 (KD) replik: Det handlar ju om pengarna. När det gäller det civila försvaret och det militära försvaret handlar det om pengar. Det blir bara tomma ord, och det blir också ganska patetiskt. hörde vi ledamoten komma in på kulturpolitiken. Vi hörde tidigare också om något teatersällskap. Detta duger inte. Man kan i rapporten läsa att ligger på av bnp och på av bnp. Dessa pengar krävs. Vad ser framför sig att man ska dra ned på när det gäller motståndskraftsförslaget? 124 (MP) replik: Aktuell debatt om Försvarsberedningens förslag Jag tycker att detta inlägg säger väldigt mycket om försvarspolitiken. Om någon nämner att det finns andra delar av det som vi gör i samhället som också är viktiga och som lägger grunden för en fungerande försvars- och säkerhetspolitik förlöjligas detta – att göra något i kulturpolitiken, att stärka det fria ordet och att arbeta mot de aktiva destabiliseringskampanjer som sker. Det duger inte. Man sitter fast i ett tankemönster som är förlegat. Vi måste uppdatera oss och arbeta med den värld som vi lever i. 125 Försvarsminister (S): Denna debatt gör tydligt att det finns ett stort och brett engagemang i försvarsfrågan. Vi har också ett förslag som är genomarbetat från Försvarsberedningen och som från regeringens sida kommer att utgöra grunden för arbetet med propositionen. Jag utgår från att det finns en vilja till en bred överenskommelse i denna viktiga fråga. majoriteter skapar stabilitet både i signalverket gentemot våra egna myndigheter och mot omvärlden. Men det måste också finnas en känsla och en insikt om vikten av att ta del av de konsekvensanalyser som ska göras och sätta in dem i en ekonomisk helhet. Det handlar då om organisationens utveckling, förmågeutvecklingen, personalförsörjningen, effekter på infrastrukturen i försvaret och slutligen bedömningen av ekonomin. Regeringens vilja är att fortsätta öka den militära förmågan och att se till att det finns långsiktiga planeringsförutsättningar. Men det kräver också bra underlag. Den aktuella debatten var härmed avslutad. Aktuell debatt om landsbygdens förutsättningar § 2 Aktuell debatt om landsbygdens förutsättningar 126 (C): , , – initiativen har varit många och samlat flera hundra tusen människor. Den underliggande frustrationen och budskapet från människorna är desamma: Den nationella politiken ser inte hela , och har vi fått nog. I analys av den förda landsbygdspolitiken konstateras att staten och den nationella politiken inte sett hela landets potential och inte heller gett landsbygder och glesbygder en möjlighet att hantera de utmaningar som de står inför. Det har gått fattade beslut om ett övergripande landsbygdspolitiskt mål. Vi var många som hade hoppats att 75 skarpa förslag skulle finnas med i propositionen. Men vi blev besvikna. De kraftfulla rörelser som vi har sett runt omkring i vårt land visar att de förhoppningar och löften om en ny politik som tar till vara hela möjligheter inte har blivit verklighet. Aktuell debatt om landsbygdens förutsättningar Jag hoppas att vi ska kunna få en seriös debatt här , och vi ska visa att vi menar allvar med de fina orden. 127 Statsrådet (S): Jag vill inledningsvis tacka för att de har tagit initiativ till denna debatt. Som relativt nytillträdd landsbygdsminister ägnar jag en stor del av min tid åt att resa runt i landsbygder. Oavsett vart jag åker möts jag av engagemang och stolthet – stolthet över hembygden, över sammanhållningen och över allt som är fantastiskt med att bo på svensk landsbygd. Men jag möts också av oro, besvikelse och ilska över villkoren för inlandet, över drivmedelspriserna och över att avståndet oss människor emellan tycks växa. Det finns en utbredd känsla av att samhället i många avseenden inte klarar av att leverera. Det är på många sätt en rättmätig ilska. har svensk landsbygd nämligen försummats av alla politiska partier och av regeringar av olika kulörer. Men ser vi ett trendbrott. Vi ser det i den allmänna politiska debatten, där landsbygdens villkor nu får ta allt större plats, och vi ser det i politiken. Den socialdemokratiskt ledda regeringen började under den förra mandatperioden att vända skutan. är tiden förbi för Stockholmsfixering och utarmade resurser till välfärden på landsbygden. Vi tillsatte , där alla partier enades om 75 förslag för att hela ska växa. Vi förde en politik som innebar miljardsatsningar på bredband, 10 välfärdsmiljarder som fördelades i hela landet, satsningar på utveckling i stödområde A och i socioekonomiskt utsatta kommuner, för att nämna några exempel. , som regeringspartierna tillsammans med och Liberalerna har förhandlat fram, berörs landsbygdens utveckling i flera av punkterna. Vi ska stärka de gröna näringarna, satsa på välfärden i hela och möjliggöra för utbildning i alla landsändar. Omlokaliseringen av myndigheter som påbörjades under den förra mandatperioden följs nu upp med ett stopp för nyetableringar av myndigheter i . Men det räcker inte. Vi behöver fler riktade insatser för ökad tillväxt och mer omfördelning för en tryggad välfärd. Vi behöver genomföra en landsbygdssäkrad skattereform för ökad rättvisa som sluter klyftorna i vårt land, mellan människor och mellan stad och landsbygd. När högern säger att politiken ska dra sig tillbaka och resurserna minska är vårt budskap det rakt motsatta. Politiken ska ta ett större ansvar för att bygga det starka samhället i hela landet. Alla ska nämligen kunna känna framtidstro, oavsett var de bor. Den servettskiss till budget som , röstade fram var förödande för landsbygden. Borta var merparten av reformutrymmet, och i stället för kraftfulla investeringar i ett som håller ihop – med satsningar på välfärd, bredband och utbildning på landsbygden – fick vi ett sjätte jobbskatteavdrag. Den här regeringen menar allvar med att hela ska leva och växa. Då kan inte politiken dra sig tillbaka. Jag är själv landsbygdsbo, uppvuxen i en inlandskommun. Jag har levt svensk landsbygd, både dess misslyckande och dess framgång. Landsbygdspolitiken är inte en övning i ord och formuleringar, utan den är på riktigt och påverkar vardagen för miljoner svenskar. Vanligt folk ska kunna förvänta sig att samhället är starkt även på landsbygden – att sjukvården finns där när den behövs, att skolan ger alla unga lika goda möjligheter och att samhället är tryggt. Bara så kan hela leva och växa. Aktuell debatt om landsbygdens förutsättningar 128 (M): Jag riktar ett tack till som har bjudit in till den här debatten . Det är en oerhört viktig debatt, där vi ska tala om landsbygdens förutsättningar. Vi talade om det tidigare, utanför kammaren: Vad är landsbygden? Var drar vi gränsen för landsbygden – när blir det landsbygd, och när är det inte landsbygd? Den frågan kan vara svår att besvara, men något som är väldigt tydligt är att det kokar på landsbygden. En tidigare talare räknade upp de uppror som just nu pågår på landsbygden, och dessa uppror är på fullaste allvar. Människor känner sig svikna och överkörda, och de känner att gränsen för vad man klarar av närmar sig. Det ser vi bara i det senaste upproret, , som har samlat över 600 000 människor. De känner att de inte har råd att leva på det här viset längre. Höjda skatter är inte alltid lösningen på allt. Motorn på landsbygden är de gröna näringarna. har jord och skog, tillsammans med gruvindustrin, varit det starka i och genererat arbetstillfällen, välstånd och arbetsmöjligheter på landsbygden. Det som krävs är att vi har lönsamhet i de gröna näringarna – att vi tryggar en långsiktig äganderätt, förfoganderätt och brukanderätt för de människor som vill ägna sig åt landsbygdens näringar. Det är nämligen bara genom att de blomstrar och mår bra som människor vill bo och leva på landsbygden. Då följer också alla de andra saker som krävs för att människor ska kunna leva och bo på landsbygden efter. Det gäller till exempel att man ska känna sig trygg och att det ska finnas polis i närheten – polis som faktiskt kommer när man har haft ett inbrott. Jag har själv varit utsatt för tre inbrott , och än så länge har polisen inte ens kommit ut till mig i anslutning till inbrotten. Det är anmärkningsvärt. Människor ska också känna sig trygga när det gäller deras djurproduktion och rovdjursförvaltningen; de ska känna sig hörda och känna att förvaltningen sköts nära dem som bor bland och lever med rovdjuren. Vägar måste fungera på landsbygden; man kan inte ha vägar som är fulla av potthål och annat när man ska ta sig fram. Snöröjningen måste fungera på landsbygden. Det är många frågor som människor på landsbygden känner sig överkörda i. De känner att det faktiskt inte fungerar. Lösningen är fortfarande inte höjda skatter. Det är inte så vi löser landsbygdens bekymmer. Avstånden i är ingenting vi ska beskatta, utan det är någonting vi ska lösa. Vi behöver människor som vill bo och leva i hela landet och ägna sig åt de gröna näringarna. Företagen ska som sagt kunna blomstra, och människor ska kunna bo och leva på landsbygden. Strandskyddet är en annan sak som har försvårat för människor på landsbygden. Det är bara nonsens – vi har hur mycket strand som helst till den svenska befolkningen. Låt dem bygga vid stranden om det är så de vill ha det! Det viktiga är att människor trivs och vill bo på landsbygden. 129 (SD): Aktuell debatt om landsbygdens förutsättningar Jag skulle vilja bredda landsbygdsperspektivet lite. delar in i storstäder, städer, landsbygd och gles landsbygd. Vi anser att landsbygdspolitiken måste innefatta alla dessa områden, med undantag för storstäderna. består av många bygder runt en eller flera centralorter. Grundläggande att förstå är att de som inte bor i centralorterna ofta pendlar dit. De kör till arbetet, vänner, bio och affärer eller skjutsar till skolor och kvällsaktiviteter. Bygden lever i symbios med sin centralort, och om inte den utvecklas gör inte kringliggande landsbygd det heller. Vi styrs mycket av tid och pengar. Tiden och pengarna som krävs för att komma till centralorten och parkera där avgör hur långt utanför centralorten många vill bo. Höjda bränslekostnader, sänkta hastigheter, avstängda gator och svårighet att parkera gör det svårare att bo utanför centralorterna. Det gör det svårare för turismen och dödar landsbygden. röstade kammaren om överindexeringarna på bränsleskatter. Bara SD och M röstade emot. Observera att avdrag för bilresor till arbetet inte löser de här problemen – för att kunna bo utanför centralorterna behöver inte minst barnfamiljen använda bilen till mycket mer än att ta sig till jobbet. lönsamhet behöver stärkas. Kammaren röstade igenom minskad dieselskatt för jord- och skogsbrukare. Från vår sida föreslog vi markant större minskningar, och vi vill gärna höra förklaring till att partiet inte ville ha en större minskning. har strängare lagkrav på matproduktionen än EU. Därför bör kommuner och regioner köpa in sin mat enligt motsvarande nivå – gärna också med mål om kortade transportavstånd. Markägare bör även få ordentligt betalt för naturvårdande skötsel och för att avstå från exempelvis vissa avverkningar. Många centralorter i är beroende av elintensiv industri. Osäkerheten kring energipolitiken är ett hot mot arbetstillfällen både i dessa orter och i omgivande bygd, som ofta levererar till industrierna. Många byskolor hotas av nedläggning på grund av lärarbrist. Vi behöver fler brett utbildade klasslärare som kan ta hela ansvaret i små låg- och mellanstadieklasser. Många lärare pendlar förresten från centralorten ut till byarna. Om de inte kan pendla kostnadseffektivt kommer många att välja bort byskolorna. Intresset för areella näringar bör stödjas i våra skolor, i samverkan med just näringarna. Nyutbildade unga människor bor ofta kvar där de utbildats, och därför behöver vi utbilda specialister runt om i . Om vi bara utbildar dem i storstäderna kommer vi att ha specialister i storstäderna. I detta anförande instämde (SD). 130 (C): Landsbygdens villkor är särskilt viktiga för . Vi har stått upp för möjligheten att bo och driva företag i hela landet . Medan andra ser landsbygden som ett särintresse eller något man bara ska besöka är den vårt hem och våra rötter. Aktuell debatt om landsbygdens förutsättningar har flera rörelser, som , och , höjt sina röster. Vi lyssnar till dessa hundratusentals människor, som bara vill kunna bo kvar, driva företag och ha rättvisa villkor. Det är alltför sällan som landsbygdens villkor debatteras och diskuteras i , och kommer aldrig att acceptera den tudelning mellan stad och land som pågår och som har pågått . Människors oro över att vara osynliga och deras känsla av att satsningar alltid görs någon annanstans måste tas på allvar. presenterade sina slutsatser.