prot · H70954 · 2019-12-18 00:00:00 — Som vi bedömer det riskerar studiestartsstödet i lika hög grad som sfi-stödet att missa målet. För är familjen viktig. Många studenter bildar familj under studieåren. Vi har i olika steg medverkat till att golvet i föräldraförsäkringen har höjts så att det inte blir en ekonomisk katastrof om man får barn under studierna. Men som bekant har kvinnor generellt lägre livslön och därmed lägre pensioner än män. vill därför avskaffa pensionsrätten för studieår och ersätta den med pensionsrätt för barnår. Detta baserar vi på Analys av pensionsrätt för barnår respektive studier ur ett jämställdhetsperspektiv . Där konstateras att ”pensionsrätt för studier inte kan anses motiverad utifrån ett fördelningspolitiskt perspektiv. Föräldraledighet och deltidsarbete som beror på vård av barn anses dock generellt vara betydande skäl till att kvinnor har lägre inkomst jämfört med män under arbetslivet, vilket senare leder till ojämställda pensioner. Utifrån ett jämställdhetsperspektiv finns därför anledning att använda studierätten till att utöka barnårsrätten för att göra denna till ett något mer effektivt verktyg för att höja kvinnors jämförelsevis låga pensioner.” Det förslag som bedömer är det mest ändamålsenliga utifrån bland annat fördelningspolitiska hänsyn är att medlen för studierätter används för att utöka barnårsrätten med , från dagens till . Det som i tabellverk för utgiftsområde 15 ser ut som ett slopande av pensionsrätten för studier på är alltså en direkt följd av förslag, för att i någon mån kompensera för kvinnors ojämställda pensioner. Inom utgiftsområde 12, Ekonomisk trygghet för familjer och barn, återfinns exakt samma summa i en utökning. Man kan läsa om det i not 1.7, Pensionsrätt för barnår. Detta tror jag är svar på en fråga som en tidigare talare ställde i talarstolen. Jag förutsätter att det är ett rent förbiseende att inte har uppmärksammat förslag om hur man kan avhjälpa den strukturella ojämlikhet som kvinnor drabbas av som pensionärer. Det är min förhoppning att de feministiska ledamöterna i utskottet och även vår närvarande minister tar med sig detta resonemang i framtida budgetarbete. Eftersom detta är en del i ett sammanhängande budgetärende avstår jag från att göra något yrkande i denna del och hänvisar i stället till vårt särskilda yttrande. 56 (S) replik: skriver inledningsvis i sin motion att alla delar av studiestödet ska bidra till att utjämna skillnader i ekonomiska förutsättningar hos enskilda och mellan grupper. Det är ju helt fantastiskt! Men när jag sedan bläddrar vidare i motion kommer jag till stycket om studiestartsstöd. Där är utjämnandet av skillnader som bortblåst. I stället menar att studiestartsstödet löper risk att missbrukas och att ”studiemotivation bör inte komma ur en monetär belöning utan komma från en akademisk ambition”. Därför säger nej till studiestartsstödet. Jag borde inte bli så förvånad över tal med kluven tunga, men detta är bland det mest föraktfulla och nedlåtande jag har läst på länge! Menar att de 6 000 individer som får studiestartsstöd – de står längst bort från arbetsmarknaden, saknar grundläggande utbildning och kan få jobb – inte ska få ett riktat stöd eftersom de saknar en akademisk ambition? Detta skriver som hon i samma motion skriver hur viktigt det är att utjämna de ekonomiska skillnaderna. Vad är detta för hyckleri? 57 (KD) replik: Ledamoten behöver inte bli så uppeldad. Jag förklarade alldeles bakgrunden till detta. Alldeles har vi sett hur det blivit med det riktade sfi-stödet, som var högre än andra ersättningar och bidrag i arbetsmarknadsåtgärder just för att få människor som stod långt från arbetsmarknaden in i jobb. Det löpte risk att missbrukas. Man valde stödet trots att man egentligen inte hade de ambitionerna. Vill man gå vidare och studera finns det en uppsättning olika studiemedel och studiestöd som man kan använda. Det är bakgrunden till vår formulering. Vill man studera finns det studiemedel att få. Vill man söka ett arbete finns det andra möjligheter för det. Vi gör en del andra prioriteringar än majoriteten och regeringen. Bland annat satsar vi ett antal miljoner på att utöka möjligheten till exempelvis yrkesvux för personer inom omsorgen för att de på deltid ska kunna läsa in en yrkesutbildning där. Det tror jag är något som man skulle kunna vidareutveckla. behöver inte bli så upprörd. 58 (S) replik: Jag kommer att fortsätta att vara väldigt upprörd så länge ni har denna groteska människosyn, . Den tycker jag att ni ger uttryck för i er motion. Saknar man en akademisk ambition har man ingen väg in i studiestödshimmelriket, enligt motion. Det är ju förfärligt! Enligt CSN är missbruket minimalt. Detta går inte att missbruka, som fördomsfullt tror. Man måste ta emot fakta. Det går inte att vara så resistent som är. Det handlar inte om olika prioriteringar utan om olika synsätt. För oss socialdemokrater är dessa 6 000 individer så värdefulla, för nu får de en chans till en helt annan framtid. 59 (KD) replik: Det är sorgligt att anstränger sig för att se en helt annan agenda än den som finns. Vi menar att det finns bra stöd att få för den som vill studera. Man behöver inte skapa ett speciellt stöd som är extra förmånligt för en speciell grupp, utan vi menar att de generella stöd som finns är bra. Jag hade varit mycket gladare om hade använt sin upprördhet till att vända den strukturella orättvisa och ojämlikhet som kvinnor drabbas av vid pension. Jag förväntar mig att använder sin upprördhet och kanaliserar den för att bearbeta sitt parti så att man ställer sig bakom överföringen av 2,4 miljarder från pensionsrätt för studier till barnårsrätt. Det skulle gynna kvinnorna. 60 (C) replik: Jag är inte så upprörd. Däremot är jag rätt nyfiken. talar om studiemedel för dem som har kommit upp i åldrarna. Det är positivt att den frågan lyfts. Promemorian Bättre studiestöd för äldre, som är en del av januariavtalet, har ju kommit ut på remiss just . Utöver det som talar om, alltså extra studiemedel , har vi faktiskt föreslagit att det ska vara . Detsamma gäller återbetalningstiden. Det ska vara en del extra veckor för dem som är om det finns arbetsmarknadsskäl för det. Detta låter som något vi är ganska överens om. Min fråga är egentligen bara om KD kommer att ställa sig bakom denna promemoria. 61 (KD) replik: Jag vågar inte föregripa vår behandling av det här ärendet. Men i den mån det stämmer överens med våra ambitioner borde det kunna vara möjligt. Det återstår att se. Vi har behandlingen framför oss. 62 (C) replik: Tack så mycket för svaret, ! Som jag uppfattar det är era ambitioner att öka åldern för dem som ska kunna få studiemedel. Vi har en lite högre ambition: i stället . Jag hoppas att vi kan komma överens om att högre ambitioner är bättre än lägre ambitioner, inte minst på utbildningsområdet. 63 (KD) replik: Det är väl inte brukligt att man står och förhandlar på det här viset i kammare. Men det har ju hänt förr att man skrivit ihop sig och kompromissat. Jag kan inte utesluta att det sker, men jag kan heller inte utlova någonting. Så här i mitt sista replikskifte vill jag passa på att också framföra mitt tack för ett väldigt gott mottagande när jag kom in i utskottet och i kammaren. Jag önskar alla – ledamöterna i utskottet, tjänstemännen, talmännen och så vidare – en riktigt god och vilsam jul. 64 (MP) replik: Tack, , för att du önskade god jul i det förra replikskiftet! Då kan du och jag prata lite längre. Jag läser i budget att ni vill minska detta utgiftsområde med . Förutom studiestartsstödet handlar det framför allt om att ni i pensionssystemet för över pengar till barnår. Jag uppskattar ambitionen att försöka åstadkomma ett mer jämställt samhälle, men jag ställer mig frågande till sättet att göra det. Ni vill föra över pengar . Det är väl . Det är en stor förändring som naturligtvis bör förankras i Pensionsgruppen. Ledamoten får gärna kommentera hur tänker där. Varför ställer man dessa två grupper mot varandra: studerande och kvinnor som är hemma med barn. Det är framför allt finansieringen, att man tar från studerande, som jag är väldigt tveksam till. Studier lönar sig faktiskt inte alltid om man räknar på livsinkomst. Det kan man fundera väldigt mycket på, men detta blir en dubbel bestraffning för dem som väljer utbildning som kanske inte lönar sig. De studerar kanske för att de är intresserade, vill förkovra sig eller vill bilda sig. Jag kan börja med att ställa de frågorna. 65 (KD) replik: Tack, , för möjligheten att få prata lite mer om den viktiga jämställdhetsreform som vi vill åstadkomma för att kvinnor ska få mer jämställda pensioner i förhållande till mäns pensioner. I detta jämställda samhälle tar kvinnor fortfarande en större börda. De är föräldralediga längre. De tar i större utsträckning deltidsarbete när barnen är små, och de tar en större andel av vab-dagarna, till exempel. Då blir livslönen lägre för kvinnor. Jag är ny, så detta är inte mitt förslag från början. Men när jag först såg förslaget tog jag mig tid att läsa igenom rapporten från – det vill jag rekommendera alla ledamöter att göra. Man har räknat väldigt noga på detta och kommit fram till att det mest effektiva sättet att göra en justering och förbättra villkoren för kvinnors pensioner är just att flytta över pensionsrätt vid studier till barnrättsår. Man har gjort en kalkyl. Man har sett att det naturligtvis tar tid för dem som studerar, och då tjänar de inte pengar. Det är egentligen därför som pensionsrätten kom till. Men det gör marginell skillnad i slutänden, om man räknar på livslönen. Man har sett att detta är det mest gynnsamma, det minst skadliga och det enklaste sättet. Vi vill helt enkelt göra en markering. Detta är en så viktig jämlikhetsfråga att vi lägger in den i vår budget och hoppas att andra tar till sig det. 66 (MP) replik: Ja, då förstår jag argumentation i stort. Men blir det inte på något sätt att erkänna problemet utan att göra något åt det – att kvinnor är hemma med barn i mycket större utsträckning än män? Borde vi inte rikta in oss på att åtgärda det problemet i stället? Det finns en utredning som kom 2017, tror jag. Nej, den kom . Den handlar om barnledighet och en mer jämställd föräldraförsäkring. blandar jag ihop årtalen, men det spelar ingen roll. Vi har inte tagit tag i den , men det kommer vi att behöva göra. Det finns väldigt många bra förslag där, bland annat om en tredelad föräldraförsäkring. Vi behöver implementera de bra förslagen. Hur ställer sig till den utredningen och till förslagen om att man genom föräldraledigheten kan få fler pappor att vara hemma med sina barn? 67 (KD) replik: Det är väldigt roligt att få prata familjepolitik och jämställdhet i kammare, . Det är inte förvånande eller någon nyhet på något sätt att är för full valfrihet. Vi litar på att föräldrarna gör de val som passar just den familjen allra bäst. Man kan också se, när man följer statistiken över åren, att det blir mer och mer jämlikt. Det är mer acceptabelt i samhället att även pappor är lediga. När min man tog ledigt från sin AT-tjänst 1981, när vårt äldsta barn föddes, hade man aldrig hört talas om något sådant på den orten: att en läkare tar ledigt för att vara hemma med sitt barn. Men tidens gång gör att förändringar sker på ett sätt som inte tvingar människor att göra någonting mot deras vilja. 68 (S): Någon blev finansminister, någon annan justitieminister. Andra blev läkare, lärare, sjuksköterskor, it-tekniker, undersköterskor, vvs:are – ja, listan kan göras lång över alla som lyckats nå sina drömmars mål via studier på olika nivåer och vid olika tillfällen i livet. I vårt starka samhälle är utbildning inte längre något man får en gång som ung. Nej, det ska alltid finnas möjlighet att studera vidare, byta karriär och fortbilda sig – under hela livet och i hela landet. För den enskilde ger utbildning frihet och fler valmöjligheter. För samhället leder utbildning till bättre matchning och högre tillväxt. Nyttan är individens, fru talman, men nyttan är också hela samhällets. För att lyckas krävs givetvis kraft och vilja av var och en, men det förutsätter också ett välfungerande studiemedelssystem. Vi socialdemokrater står upp för och försvarar rätten till ett generöst studiemedelssystem som gör det möjligt för både kvinnor och män att söka sig vidare till studier efter slutförd skolgång eller senare i livet. Vårt mål är människans frihet och allas möjlighet att delta fullt ut i det livslånga lärandet. Det stärker jämlikheten och gör vårt samhälle starkare. Vi vet, fru talman, att människor är bildbara, men politiken behöver hjälpa till att överbrygga hinder så att fler vågar ta det där klivet, som kan stärka och rusta dem för de jobb som finns nu och de jobb som väntar runt hörnet. Det finns åtskilliga som avstår från studier för att de inte vågar eller kan använda studiemedelssystemet av olika skäl och heller inte har några andra möjligheter att klara sitt uppehälle . Av alla dessa som har beslutat om till studiestödsområdet vill jag därför särskilt lyfta fram vikten av de 410 miljonerna till studiestartsstödet, som vår S-styrda regering tillsammans med och Liberalerna beslutat att återinföra. Studiestartsstödet vänder sig till arbetslösa i åldern 25–som har kort utbildning och stort utbildningsbehov. Detta ska stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet består av ett bidrag som betalas ut maximalt för heltidsstudier. Syftet är att rekrytera personer som inte hade valt att studera om studiemedel hade varit den enda möjligheten. Det är viktigt att komma ihåg. har drygt 6 000 personer beviljats det här stödet. Hälften har valt att studera på yrkesinriktade kurser inom vård och omsorg, barn och fritid och fordon och transport, det vill säga inom bristyrkesområden. , , har i en enkätundersökning ställt frågan vad som fick dessa personer att börja studera. Majoriteten svarade att de behövde utbilda sig och att det krävs en utbildning för att få jobb. Drygt hälften svarade att de troligen inte skulle ha påbörjat studierna utan studiestartsstödet. Den bilden, fru talman, bekräftas av många kommunföreträdare som CSN har intervjuat: Studiestartsstödet har skapat möjligheter för människor som annars inte hade börjat studera. Målen för studiestödet generellt är att det ska verka rekryterande och utjämna skillnader mellan individer och grupper och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Har studiestartsstödet varit rekryterande? Har studiestartsstödet utjämnat skillnader? Har studiestartsstödet bidragit till ökad social rättvisa? Trots dessa grundläggande fakta finns det i den här kammaren ett kompakt motstånd från , mot att behålla studiestartsstödet. Om det högerkonservativa blocket får bestämma kommer dörren till grundläggande studier som leder till jobb att stängas för många av dessa 6 000 individer. De skulle berövas möjligheten att studera till undersköterska, barnskötare eller fordonsmekaniker – arbetskraft som näringslivet och hela samhället skriker efter. De skulle berövas möjligheten att växa med kunskaper som stärker självförtroendet och inkluderingen i samhället. De skulle berövas möjligheten till en betydligt ljusare framtid. Eller som en deltagare från CSN:s undersökning skrev: Hela min framtid har blivit mycket ljusare. Utbildningen har visat mig att allt är möjligt och har gett mig och mitt liv en mening. Nej, säger . De är livrädda för att studiestartsstödet bara går till nyanlända, trots att CSN:s statistik visar att nyanlända endast utgör en tredjedel av studenterna. Att många får jobb inom bristyrken tycks vara helt ointressant för så länge det handlar om utländska medborgare. Nej, säger , och skriver att de finansierar andra prioriterade satsningar. De hänvisar till arbetsmarknadsåtgärder, dock utan att ange vilka. Något stöd för dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden och har behov av grundläggande utbildning blir det i alla fall inte tal om i . Nej, säger . De är övertygade om att bidraget missbrukas, trots att CSN säger att risken är minimal. Som om detta inte vore nog står det att läsa i den kristdemokratiska motionen att ”studiemotivation inte bör komma ur en monetär belöning utan från en akademisk ambition”. Så föraktfullt och nedlåtande talar endast ett högborgerligt parti som inte har det minsta intresse av att låta 6 000 individer som står längst bort från arbetsmarknaden få tillgång till grundläggande studier som kan leda till jobb – så länge de inte har en akademisk ambition. Ambitionen att få jobb är inte god nog i . Här går en tydlig skiljelinje mellan oss socialdemokrater och de högerkonservativa partierna. Vi vet att människor är bildbara och öppnar därför dörrar i utbildningssystemet på alla nivåer och skapar stöd till dem med störst behov så att fler kan bli anställbara och få jobb. Vi vet också att många tvekar eller avstår från studier. Det gäller i synnerhet äldre som har behov av att studera på lägre utbildningsnivåer. Den här tveksamheten, fru talman, bottnar ofta i en osäkerhet som hänger samman med en social bakgrund där det inte förekommit vare sig studier eller studielån. Här träffar studiestartsstödet helt rätt målgrupp. Kompetensutveckling i arbetslivet och livslångt lärande, där alla på riktigt ges möjligheter att delta utifrån sina egna villkor, är en förutsättning om vi vill minska skillnader och skapa framtidstro – och det vill vi, fru talman. Det här stärker jämlikheten. Det stärker vårt samhälle. Det stärker individen att nå sina drömmars mål om att kanske bli finansminister, justitieminister, undersköterska, it-tekniker eller vvs:are. Listan kan göras lång, fru talman. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. I detta anförande instämde (S). 69 (M) replik: Jag har några frågor till ledamoten . Först vill jag säga att det är väldigt smickrande att S-ledamoten så tydligt har läst vad vi har skrivit och gärna talar om vad vi tycker – nästan mer än om vad det egna partiet tycker. Dock ser jag något väldigt positivt: att det så sent som kom besked från att man vill höja åldern för att kunna få studiemedel från till . Det har vi tyckt länge, men har ni endast talat om en översyn av möjligheten att eventuellt höja åldern för studielån. Men har även ni faktiskt kommit fram till att ni önskar det. Det har tagit lite tid, men jag tror att ni har tagit intryck av vad vi tycker. Ledamoten talar mycket om studiestartsstödet och har haft åtskilliga repliker om detta. Min fråga är om detta är den allenarådande lösningen för att till exempel sänka arbetslösheten. Jag vet att er gruppledare och även statsministern har haft ett stort och tydligt mål om att sänka arbetslösheten till den lägsta i EU. Det har vi dock inte sett någonting av. Min fråga till ledamoten är framför allt om det finns några andra lösningar än studiestartsstöd. Jag hör nämligen ingenting annat. 70 (S) replik: Anledningen till att jag lyfter fram tillkortakommanden är att själva inte gör det. Det är en ganska given logik. Det finns inte så mycket att säga om motion, där man hänvisar till arbetsmarknadspolitiska åtgärder som inte ens konkretiseras. Där står ingenting om vad ni vill. Ni säger däremot nej till etableringsjobb och nej till extratjänster. Jag har faktiskt varit inne och tittat på det utgiftsområdet. Jag vet inte om skulle kunna tydliggöra vad som står där, för det är inte lätt att läsa. Det kanske inte heller är meningen. Jag tycker att det är bra att vi höjer åldern för studiemedel. Det har legat i korten . Jag tycker också att det är väldigt bra att vi kan vara överens om detta i den här kammaren. Sedan återstår andra delar som vi också behöver titta på, och det är väl skickat på remiss från . kommer säkert att utveckla det lite mer. Studiestartsstödet är en viktig pusselbit för att verkligen ge alla chans till en gymnasieexamen. Både och jag vet ju att vad som krävs för att få jobb är en gymnasieexamen. Berövar man då vissa grupper den chansen har man inte vunnit någonting. Det är 6 000 individer som vi vet inte skulle studera om de inte fick den här möjligheten att visa att de klarar sina studier. Sedan fortsätter man med studiemedel efter dessa . Det är gymnasieexamen vi behöver ha. Det är utbildning som leder till de nya jobben. Så är det. 71 (M) replik: Jag instämmer i att det är positivt att vi kan vara överens om vissa punkter. Givetvis kan det vara så att vi kan dra nytta av varandra. Jag tycker att ni i det här fallet har tagit mest intryck av vad vi tyckte om åldershöjningen till exempel. Jag tycker fortfarande inte att jag har fått något tydligt svar på vad det finns för andra möjligheter än studiestartsstöd. Studiestartsstöd har vi pratat om större delen av debatten . Jag vet att det finns andra saker, vilket också har talat om . Man kan läsa om det i utgiftsområde 14, men jag har också redogjort för flera olika möjligheter. tycker jag att det är ett bekymmer med arbetslösheten som tyvärr inte har sjunkit, och jag undrar om det finns några andra åtgärder än studiestartsstöd för att sänka den. 72 (S) replik: Jag vet inte om jag ska tycka att det är bra att tar upp detta med arbetsmarknadsåtgärder, för det är ju någonting som egentligen inte vill se så mycket av. Ni tog ju bort över 3 miljarder från den ramen 2018, och det är alltså det som har gällt fram till , bland annat när det gäller Arbetsförmedlingen och övriga arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Jag tycker nog att ni är svaret skyldiga. Vad hade ni tänkt? Ni säger nej till extratjänster som vi faktiskt vill utöka, för här ser vi en möjlighet för dem som står väldigt långt bort att komma in på arbetsmarknaden, men det säger ni nej till. Det är samma sak med etableringsjobb för dem som är nyanlända och inte har fått in en fot och som kanske heller inte har möjlighet att studera än så . Det säger ni också nej till. Det är bortkastade skattemedel, säger kollega . Vi har förslag och lämnar absolut ingen i sticket. Vi gör inte det när det gäller arbetsmarknadspolitiken. Men det vet jag inte om tycker är speciellt bra. 73 (C): Fler måste ges möjlighet att studera. Detta är ett enkelt ställningstagande som ligger till grund för hela syn på studiestöden: Fler måste ges möjlighet att studera. Det kan inte bara vara ungdomar från medelklassen i den miljön som studerar och tar till sig den nyaste kunskapen. Det kan inte bara vara de som får möjlighet att vara attraktiva på en arbetsmarknad som redan är enklare för dem att nå än för många andra. Därför är det avgörande för allas lika möjligheter i , men även för samhället i stort såklart, att högre utbildning attraherar fler än bara de som kommer från studievana hem och att även de som redan är eller har varit arbetslösa har möjlighet att ta nya kliv framåt och uppåt på samhällsstegen. Utbildningssystemet måste vara till för alla som vill vara med att bygga , oavsett om man är född i eller inte, oavsett om man är ung eller äldre och oavsett om man bor i storstaden eller på landsbygden. Ska det gälla för utbildningssystemet förutsätter det också ett studiestöd som är till för alla. har tyvärr en jämförelsevis hög social snedrekrytering till högre utbildning. Den ökar dessutom, och det är någonting att ta på allvar för alla i den här salen. Det är bra att människor vill satsa på att utbilda sig. Vi vill uppmuntra och underlätta för fler att studera. Och för att fler ska klara av sina studier och komma ut i arbete vill vi ha ett mer flexibelt studiemedelsystem. Det ska gå att byta bana på arbetsmarknaden. Det gäller inte minst de som i den kommande lågkonjunkturen sannolikt kommer att förlora sina jobb. För den gruppen kan det vara så att många av dessa jobb inte kommer tillbaka. Digitaliseringen känner vi alla till. Den är igång och den förändrar branscher och kunskapsbehov. Industrier förändras och jobb försvinner. Sedan kommer andra och nya till. Då måste också studiesystemet och studiemedelssystemet finnas där som stöd för dem som vill ändra bana och bli attraktiva på en ny arbetsmarknad. Därför har vi också deltagit i arbetet för att öka åldern för CSN till .