prot · H70924 · 2019-10-23 00:00:00 — Den enda lösningen kan ju inte vara att även de andra aktörerna ska få statsbidrag. Vi måste också fundera på hur mångfalden i medierna kan speglas och bäras av en mångfald i finansiering. Allting kan inte finansieras via statliga bidrag till mediehus, utan vi behöver också helt fristående aktörer som bärs av marknaden och som bärs av prenumeranter. Det är på den marginalen det finns en stor risk att man undergräver denna förmåga med politik för public service. 30 (V) replik: Jag tycker absolut att man ska visa hänsyn till alla aktörer, och jag tycker att vi har sett exempel på detta . Man har lokalt haft en dialog mellan public service och de lokala nyhetsredaktionerna, man har delat material och man har blivit duktigare på att berätta vem som har publicerat någonting först. Det finns goda exempel, där man bland annat har delat den valplattform med information som finns. Den har lokala tidningar kunnat använda för att rapportera om valet. Det finns många exempel på hur man samarbetar och hur man för en bra dialog lokalt och visar hänsyn. Det som jag tycker är problematiskt med skrivningen är att man ska ta hänsyn till konkurrenternas ekonomiska förhållanden. Jag kan inte riktigt se hur man ska göra den bedömningen. Ska man sitta och läsa årsredovisningarna? Ska man tänka på hur mycket de tappar i intäkter – 100 000 eller 200 000, eller vad? Det blir liksom en affärssituation som jag inte tycker är värdig public services uppdrag. Det är inte det här man ska sitta och göra bedömningar av, utan man ska fokusera på god lokaljournalistik, på att stötta varandra och på att ha ett bra utbyte lokalt. Jag tror att det kommer att bli väldigt svårt att sitta och göra de här övervägandena som man har det andra uppdraget: att spegla hela landet och att finnas i svagt bevakade områden. Jag ser att det kommer att bli en konflikt mellan de olika målsättningar och uppdrag vi ger public service, och jag tycker att det är viktigt att vi problematiserar detta och inser att det kommer att bli svårt. När det gäller frågan att alla ska behöva statligt stöd är det faktiskt inte så. Det går bra för flera aktörer. De digitala prenumerationerna ökar på många sätt, så vi ska inte säga att det är jämmer och elände i alla mediehus . Så är det inte, utan vissa går väldigt bra. Framför allt har viljan att prenumerera digitalt ökat, men vi måste också minnas att alla inte har råd. Därför behövs public service. 31 (KD): Först vill jag välkomna kulturminister till debatten. Det är jättebra att du är här och att vi får höra dig . Det är inte alltid ministrarna är med här, så det visar kanske tyngden i debatten om public service. Jag ställer mig bakom samtliga kristdemokratiska reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 5 om saklighet och opartiskhet. Det uppdrag som utförs av , och Utbildningsradion är viktigt och grundläggande för vår demokrati och vårt öppna samhälle. är för en oberoende public service som genom sitt uppdrag kan erbjuda oberoende och saklig nyhetsförmedling, objektiv granskning och ett brett kulturutbud. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Public service, alltså , SVT och UR, diskuteras runt om i , inte i första hand som ett triumvirat av bolag utan mer när det gäller innehållet – och då framför allt när det handlar om SVT. Men också finansieringsformen där en avgift betalas in via skattsedeln diskuteras. Det har varit ett pedagogiskt uppdrag att förklara hur den nya finansieringen är utformad: att public service-avgiften ska betalas av alla som har en beskattningsbar inkomst och att avgiften är av inkomsten upp till ett tak, som mest ca per person och år. Det kan alltså handla om 600–för dem med lägre inkomst eller ingen avgift alls för personer som saknar förvärvsinkomst. Vi kristdemokrater står upp för public service, även när det gäller finansieringen, men vi lyfter i vår följdmotion en del viktiga principer som jag ska försöka redogöra för här. Finansieringsmodellen ger public service en särställning inom medieområdet i . Det skapar en intressant och utmanande spänning mellan public service och de kommersiella bolagen, till exempel det privata eller de utlandsägda TV3 och TV5. Public service-företagen får ungefär 8 ½ miljard från svenska folket. TV4 omsätter nästan lika mycket genom reklamintäkter. Vi vet att de kommersiella bolagen levererar kvalitet på de flesta områden. Men jag tror inte att de skulle göra till exempel barnprogram utan att det förekom reklam direkt riktad till barn. Vi står bakom det tillkännagivande som handlar om förhandsprövning av nya program. Tillkännagivande är – för den oinvigde – ett beslut där meddelar regeringen sin åsikt. Det som vi i kulturutskottet framför allt vänder oss mot är att regeringen skulle vara en slutlig instans för att avgöra om program som man har prövotid för får fortsätta. Det kan innebära risk för politisk styrning. Vi är överens i utskottet om detta tillkännagivande. Den kommande sändningsperioden –2025 kommer att fortsätta ungefär som . Men det händer saker när det gäller till exempel förhandsprövning och den återkommande debatten om saklighet och oberoende. I av fake news har public service en viktig roll i att förmedla korrekt information som inte är politiskt styrd. har jag levt ett tag och har perspektiv även på tidigare decennier. Det fanns när vänsterrörelsen dominerade, inte bara samhällsklimatet utan också . När TV2 startade i av stark vänstervind dammsögs på personer med vänsteranknytning. Den socialdemokratiska regeringen såg först med entusiasm på det, men insåg man att det handlade om en snedrekrytering som till och med var värre än man hade önskat. Sedan ska det sägas att näringslivet och andra mer borgerligt sinnade rörelser inte vaknade . Men att public service varit vänstervriden har länge hängt som ett rött skynke över företagen. Vi är inne på den viktiga frågan om saklighet och opartiskhet. Vi har en reservation där vi förklarar att det är centralt för allmänhetens förtroende för public service att innehållet svarar mot krav på saklighet och opartiskhet och att dessa krav kan följas upp och granskas. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 En av public services grundförutsättningar, fru talman, är att man ska stå oberoende från såväl politisk som kommersiell påverkan. Trots det finns det i sändningstillstånden ett undantag för att sponsring får förekomma vid 20 evenemang . Detta motiveras med att SVT ska kunna sända till exempel attraktiva sportevenemang som förutsätter sponsring. Det är naturligtvis bra att sportevenemang erbjuds public services tittare och lyssnare, och 20 sponsrade evenemang kan tyckas rimligt. Men i realiteten innebär det betydligt mer. Varje evenemang kan innehålla ett större antal enskilda sändningar. Vi vill att sponsringen till SVT begränsas och endast sker i undantagsfall. Vi menar att detta är viktigt för att ytterligare stärka förtroendet för public services oberoende så att den står fri från kommersiell påverkan och dessutom inte skapar obalans i konkurrensen mellan public service och de kommersiella bolagen. I radio- och tv-lagen uppställs krav på att de som erbjuder tv-sändningar i olika former ska utforma tjänsten på ett sådant sätt att den blir tillgänglig för personer med olika typer av funktionsnedsättningar. Vi kristdemokrater vill betona att det är angeläget att kraven på tillgänglighet följer med i den tekniska utvecklingen, som i snabb takt har introducerat nya distributionsformer utöver de traditionella marksändningarna. Vi kommer att bevaka arbetet med de grundlagsändringar som är nödvändiga för att reglera utbudet i olika distributionsplattformar. Medievärlden utvecklas i snabb takt. Vi kristdemokrater ställer oss bakom public service. I en föränderlig värld behöver vi en saklig, oberoende och opartisk public service i allmänhetens tjänst, som det heter, som genom sitt uppdrag ger oss nyheter både nationellt och regionalt, samhällsinformation, djupgående granskningar, folkbildning och ett brett kulturutbud. 32 LAWEN REDAR (S): fattade beslut om den banbrytande hem-pc-reformen. Svenskar fick tillgång till dator i hemmet, och kunskaperna steg hos den breda allmänheten. , senare, rankas som ett av världens mest digitaliserade länder. av alla svenskar har tillgång till internet. Andelen av befolkningen som har en smartmobil är , och har minst en surfplatta i hemmet. De här 20 årens digitalisering, teknikutveckling och globalisering har förändrat vårt samhälle i grunden. Utvecklingen påverkar lärosätena, jobben, samhällsinstitutionerna, vår säkerhets- och försvarsförmåga, kommunikationen och samhällsservicen – men även vår vardag och vår fritid. Det område som allra mest har påverkats av globaliseringen och digitaliseringen är mediemarknaden och mediekonsumtionen. Även om konsumtionen i sig har legat stabil har konsumtionsinnehållet förändrats, liksom på vilka plattformar man tar del av medier. Och har jag inte ens nämnt omställningen på mediemarknaden – mängden medieaktörer, de globala nätverksbolagens allt större marknadsandelar och risken de utgör gentemot inhemska, svenska mediebolag. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Den parlamentariska och partiöverskridande utredningen om public services roll i det nya medielandskapet tog ansats i en djupgående analys av digitaliseringens och globaliseringens möjligheter, men också deras konsekvenser. Utredningen landade i insikten och slutsatsen att medielandskapet även fortsättningsvis står inför stora förändringar som inte kommer att upphöra. Teknikutvecklingen gör att allt färre svenskar köper tv-apparater, vilket gjorde den tidigare licensfinansieringen alldeles urvattnad. tar man helt enkelt del av nyheter via telefoner eller surfplattor. Och vilken teknik vi kommer att använda oss av om bara är omöjligt för oss att veta. Digitaliseringen gör att ytterst få anpassar sig till tablålagda radio- och tv-program. söker man programinnehåll via playtjänster, videodelningsplattformar, poddradio och musiktjänster. Streamningstjänsterna Netflix och HBO har tagit en väsentlig del av konsumtionen av rörlig bild, vilket genererat ekonomiska muskler som inhemska aktörer knappt kan mäta sig med. Och globaliseringen slår just nu ut reklamintäkterna och annonsfinansieringen från våra inhemska svenska mediebolag, vilket har påverkat den redan bristfälliga lokala bevakningen och finansieringen av kvalitetsjournalistik. Jag är oroad, fru talman, för att vi snart också kommer att se en tydlig klassegmentering i mediekonsumtionen. De som har råd kommer att välja streamning utan reklam, och de som inte har råd kommer främst att kolla på reklam-tv och Youtube. Allt detta visar egentligen hur viktigt det är att public service finns där konsumenterna är och förhåller sig oberoende från såväl politisk som kommersiell påverkan. Utredningen landade intressant nog i att public service måste få finnas på digitala plattformar på internet samt att bolagen även i fortsättningen ska förhålla sig fria från kommersiell påverkan och därför inte ska få sända reklam. Det är av vikt att vi medie- och kulturpolitiker tar oss an dessa komplexa frågeställningar . Gör man det inser man att den historiska marknadskonkurrensen mellan public service-bolagen och de svenska kommersiella mediebolagen utmanas av helt nya förutsättningar. Frågan handlar egentligen nu om hur vi stärker svensk medie- och kulturproduktion i då globaliseringen riskerar att slå ut den i sin helhet. Det ska även tilläggas att den senaste forskningen från Nordicom och visar att det inte finns belägg för att public service urholkar kommersiella aktörer. Tvärtom är både mediekonsumtionen och tilltron till medier högre på marknader där public service finns. I detta fortsatt förändrade medielandskap aktualiseras public services demokratiska roll ytterligare. Detta är av särskild betydelse för ett litet språk- och kulturland som . Vi behöver radio och tv i allmänhetens tjänst som förmedlar högkvalitativ samhällsinformation, oberoende och saklig nyhetsförmedling, djupgående och objektiv granskning samt ett högkvalitativt kultur- och folkbildningsutbud. Jag vill betona att vi behöver förstärka public service-bolagens kulturuppdrag, som så kraftigt har kritiserats av moderater och kristdemokrater . Om detta uppdrag nu ska inskränkas menar jag att medie- och kulturutbudet riskerar att gå förlorat. Netflix och Spotify kommer knappast att uppbära det svenska kulturarvet och tillgången till Svenskt mediearkiv eller förstärka svensk och nordisk film- och tv-produktion. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Den centrala uppgiften för public service ska vara att erbjuda ett mångsidigt programutbud som är tillgängligt för alla, som speglar vårt land och som kännetecknas av god kvalitet, allsidighet och relevans. Vi socialdemokrater menar att en välfungerande mediemarknad bygger på en kombination av ansvarstagande kommersiella medier och en stark och oberoende public service med högt förtroende hos allmänheten. För att förstärka och uppnå en mer ändamålsenlig reglering av public service föreslår vi nya tilläggsuppdrag .  kärnverksamheten för bolagen ska utvidgas  bolagen ska få tillgodoräkna sig viss andel av verksamheten på internet  bolagen i nyhetsverksamheten ska ta hänsyn till kvalitativa nyhetsmediers konkurrensförutsättningar  nya tjänster av större betydelse, vilka innebär väsentliga ändringar av befintliga tjänster inom ramen för den kompletterande verksamheten, nu ska kunna prövas  bolagen ska stärka sin journalistiska bevakning inom svagt bevakade områden  och ska, vilket de numera gör, ingå i det svenska totalförsvaret. Vi menar att det är viktigt att sändningstillståndet fortsatt innefattar ett brett innehållsuppdrag, ett speglingsuppdrag, att bolagen bidrar till livskraftig produktionsmarknad i hela landet och att kulturuppdraget fördjupas. Utskottet har också låtit och försvarsutskottet få kommentera propositionen. har landat i en väsentligen annorlunda uppfattning än vad redogjorde för här i talarstolen. Man säger att förhandsprövningen inte strider mot yttrandefrihetsgrundlagens bestämmelser om censurförbud, hindrande åtgärder, redaktionell självständighet eller etableringsfrihet då propositionen förtydligar att det inte är en fråga om innehållet i programmen utan att prövningen ska ta sikte på nya tekniker och metoder. Vad gäller beredskapsuppdraget anser försvarsutskottet att det är centralt för landets samlade försvarsansträngningar, inklusive det psykologiska försvaret, att regering och myndigheter kan informera medierna och allmänheten i aktuella frågor. Men utskottet anser inte att det finns några behov av ytterligare utredningar av bolagens beredskapsuppdrag kopplat till distribution. Vi lägger således fram en djupt förankrad proposition som har ett brett stöd i riksdag där demokratiuppdraget och oberoendet förtydligas. Från kulturutskottets sida skickar vi också med ett enat initiativ till regeringen om att regeringen inte ska utgöra sista instans vid förhandsprövningen, vilket regeringen omgående måste ta initiativ till att utreda. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 För att förstärka public services roll pågår dessutom en grundlagsutredning, vilket flera har nämnt här i talarstolen. ska lämna förslag på både hur public service ska kunna grundlagsskyddas och hur vi säkerställer granskningen av programverksamheten på internet. Avslutningsvis vill jag, även om jag då riskerar att överskrida min talartid, fru talman, kommentera några av de tidigare talarnas inlägg här från talarstolen. Såvitt jag förstår har under hela den parlamentariska utredningen och vid leveransen av slutbetänkandet stått fast vid att public service har en väsentlig betydelse för demokratin som oberoende medier i allmänhetens tjänst. Jag noterar att genom för mindre än skrev att public service ska stå oberoende från såväl politisk som kommersiell påverkan och att bolagen därför inte ska få sända reklam. Man skrev också att public service ska finns på sociala medier och internet eftersom det är där mediekonsumenterna befinner sig. Jag noterar att det har uppstått en inriktning som är väsentligen annorlunda. vill man undersöka möjligheten till reklamfinansiering. I det här betänkandet vill man smalna av uppdraget och begränsa verksamheten online. Jag undrar förstås nyfiket vad det är som har hänt och vad det är som gör att man tar den här typen av nya initiativ när man så klargörande under utredningen har ställt sig bakom det som samtliga partier har gjort i utredningen. Vad gäller tror jag att ingen har missat partisekreterarens inlägg i . I utredningen belyser företrädare vikten av public service-bolagens kultur- och folkbildningsuppdrag för sammanhållningen och demokratin. kallas kulturutbudet för krimskrams, och dessutom ska det upphöra med motiveringen att vi nu har Spotify och Netflix. Jag undrar varför , som vanligtvis talar varmt om svenska värderingar, svensk kultur och svenskt kulturarv, nu plötsligt har landat i att det är helt oviktigt med svensk kulturproduktion och folkbildning för mediebolagen och public service. Jag noterar att det för mindre än , då utredningens förslag lades fram, hade nåtts en bred överenskommelse i . Vi har i förhandling med de andra partierna landat i de slutsatser som finns i den proposition som vi ska fatta beslut om . Vi socialdemokrater har värnat om ett utvidgat kärnuppdrag och accepterat de borgerliga partiernas krav på införandet av en förhandsprövning. Men jag är lite fundersam över, även om vi nu sammantaget står bakom den här propositionen, hur vi ska behandla breda överenskommelser och sakligt grundade utredningar i fortsättningen om de partier som vi samarbetar med i de här frågorna kan ändra inriktning och innehåll. Vad gäller hade jag faktiskt en debatt mot där han konstaterade att SD har ett brett batteri av förslag för en väsentligen annorlunda public service-styrning. Men jag, liksom , noterar att man i det här betänkandet faktiskt enbart föreslår att bolagen ska slås ihop och att man ska ha ett modernt distributionssätt och parallellsändningar av tv-kanaler. Det vete tusan om det utgör en bred förändring av public service – eller att man så hårt angriper ett rasande förtroende som inte existerar enligt mätningar som faktiskt uppvisar att är bland de mediebolag i hela som har högst förtroende hos den breda allmänheten. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Globaliseringen och digitaliseringen av mediemarknaden kommer att fortgå med en aggressiv framfart. Jag är därför alldeles övertygad om att vikten av oberoende medier därför kommer att växa. Med det sagt ställer vi socialdemokrater oss bakom propositionen och yrkar avslag på samtliga reservationer. I detta anförande instämde , , och (alla S). 33 (M) replik: Man blir lite förvånad när man hör en klok person som Lawen Redar stå och fabulera kring vår politik. Det tyder på en tondövhet och en vilja att hitta konfliktlinjer så långt det är möjligt. Jag vill läsa ur vår motion. Så här tycker vi om kulturuppdraget: ”Kultur och egenproduktion på svenska ingår också i kärnuppdraget samt andra angelägna samhällsområden där kommersiella medier inte kommer att verka.” Jag hoppas att det är tydligt nog. Det jag hörde var att Lawen Redar sa att vi vill ta bort kulturuppdraget. Jag förstår inte alls var det kommer ifrån, och jag läste precis innantill från vår motion. Samma sak klistrades också på , och det kommer säkert att ta upp. Jag har en del frågor till Lawen Redar. Anser Socialdemokraterna att ska ha en mångfald av medier som är livskraftiga och finns i hela landet? Om svaret är ja – det är det svar jag hör från samtliga partier – undrar jag på viket sätt den här propositionen stöder den målsättningen. Jag har funderat mycket på att om kritiken mot public services oberoende aldrig kommer från regeringspartierna och – skulle man då kunna anta att det faktiskt ligger någonting i att människor upplever public service som inte helt oberoende? 34 LAWEN REDAR (S) replik: Låt mig förtydliga att jag inte alls har sagt i talarstolen att vill ta bort kulturuppdraget. Det har jag över huvud taget inte nämnt. Jag har den text jag har återgett här framför mig. Det jag har sagt handlar om de uttalanden som partisekreterare har varit ute med och som handlar om reklaminslag som ett sätt att få in pengar till public service och att man vill smalna av uppdraget. Min motsvarande frågeställning handlar förstås om: På vilket sätt vill man smalna av uppdraget? Vad i uppdraget är det som fortsättningsvis vill smalna av? Kanske är det kulturuppdraget – jag undrar nyfiket. Sedan handlar det om frågeställningen vad gäller relationen mellan public service och kommersiella mediebolag. Vi går faktiskt fram nu med en proposition som förtydligar två viktiga delar. Den första är att public service-bolagen ska ägna sig åt sitt kärnuppdrag. Är det handlar det om bild, och är det radio handlar det om radioverksamhet, det vill säga att vi förtydligar att den textverksamhet som har pågått inom ramen för public service egentligen borde övergå till de kommersiella bolagen och tidningarna och inte utvecklas av public service-bolagen själva. Det har vi också sett i samband med utredningen. Man har varit självkritisk när det gäller den utvecklingen. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Det andra vi kan säga är att vi nu inför en förhandsprövning. Den innebär att tyngre tjänster, som inte omfattas inom kärnuppdraget, också kan komma att prövas om det påverkar marknadsandelarna. Vi menar att vi på det sättet kan skapa en livskraftig medieproduktion med både kommersiella aktörer och public service. 35 (M) replik: Jag vill passa på att bemöta det som också hördes från talarstolen om att vi inte vill godkänna verksamhet på internet eller något sådant. Det finns med i reservationen i utredningen. Det står att det finns en problematik när man ska tillgodoräkna sig den verksamheten därför att det inte går att granska utifrån grundlagen. Jag vill att det ska vara sagt. Jag fick inte svar på min fråga avseende mediemångfald. Jag vrider lite på den. Det finns med i propositionen att public service ska stärka sin närvaro i svagt bevakade områden i och ta hänsyn till övrig kvalitativ nyhetsbevakning. hade också med den frågeställningen i sitt anförande. Man ska dessutom ta hänsyn till konkurrensen och de möjligheter som mediemångfald ger, genom att titta även på det. Det är inte tydligt i propositionen på vilket konkret sätt denna hänsyn ska tas. Jag tänker på det mediestöd till lokala medier som ökar eftersom de behöver mer stöd. Hur tänker Socialdemokraterna när det gäller det? Beroende på hur hänsynen ska tas, rent konkret, kan man anta att mediestödet kommer att kosta mer. 36 LAWEN REDAR (S) replik: lyfter upp en helt central fråga. Det handlar om hur vi ska stärka de kommersiella medieaktörernas utslagna finansiering på grund av att annonsintäkterna har gått över till de globala aktörerna. Staten har därför klivit in med bland annat mediestöd. På det sättet har alldeles för många tidningar tyvärr gjort sig helt beroende av statligt stöd. Men annars hade vi riskerat en situation där vi i många av landets områden inte har lokala och kommersiella medier. Staten och politiken har behövt kliva in. Det har vi inte gjort med någon större entusiasm men just för att mediepolitiken är en grundval i vår demokrati. Vi måste därför ta det ansvaret. Vad gäller det här sändningstillståndet har vi förtydligat att ”nya tjänster av större betydelse och väsentliga ändringar av befintliga tjänster inom ramen för programföretagens kompletterande verksamhet ska prövas”. Förhandsprövningen är ett sätt att säkerställa och förtydliga balansen mellan public service och kommersiella aktörer.