prot · H60979 · 2019-04-23 00:00:00 — Jag kan inte förstå hur man som finansminister inte reagerar kraftfullt mot att vi enligt IMD och tappar konkurrenskraft och innovationsförmåga gentemot omvärlden. När man noterar att vi har den tredje lägsta ekonomiska tillväxten i hela Europeiska unionen, att vi har väldiga problem med produktivitet och ekonomisk utveckling per person i vårt land och att vi i kategori efter kategori gällande utveckling och förändring hamnar bland de sämsta länderna borde man väl som finansminister agera. Man borde lägga fram paket, ändra lagar, göra avregleringar och göra det enklare att starta och driva företag runt om i hela landet. Man borde sänka skatter på investeringar och innovation och skapa bättre förutsättningar för den högre utbildningen, för forskning och för mer dynamik i vår ekonomi så att vi kan få råd med den bästa välfärden, den bästa äldreomsorgen och den bästa sjukvården. Den här finansministern gör tvärtom och hotar med ännu mer av de skatter som redan tynger när det gäller att bo utanför storstäderna, när det gäller vår basindustri, skogsindustri och gruvindustri och när det gäller att starta nya bolag och att vara entreprenöriell. Här hotas ständigt med nya skatter. har inte missat ett enda tillfälle att prata om att hon vill höja skatten för entreprenörer och företagare. Tror finansministern verkligen att vi kommer att bryta denna negativa utveckling som vi har befunnit oss i under finansministerns regeringstid genom att göra ännu mer av det som har visat sig vara dåligt? 52 Finansminister (S): Jag kan konstatera att under de år som jag har varit finansminister har det skapats 350 000 fler jobb i . Ungefär 250 000 av dem är i det privata näringslivet, men väl så viktigt är att 100 000 är i våra viktiga välfärdsverksamheter. Sysselsättningsgraden är den högsta som någonsin har uppmätts i något EU-land, och andelen personer som lever på olika former av transfereringar är den lägsta . Detta har skett som vi har betalat av på statsskulden, som är den lägsta . har också klättrat i en lång rad internationella undersökningar vad gäller bland annat ekonomins funktionssätt och konkurrenskraft. Det här är en politik som vi vill fortsätta att utveckla . Då handlar det dock inte, som drev igenom, i huvudsak om generella skattesänkningar, utan nu handlar det om att se till att det som företagen efterfrågar, nämligen utbildad arbetskraft, bostäder och infrastruktur, också levereras. Det kommer regeringen att göra med det arbete som vi bedriver. Vi genomför också förbättringar där vi bland annat, som jag påpekade, inte bara sänker bolagsskatten utan också underlättar för generationsskiften i småföretag. Det finns många ytterligare förslag som vi skulle kunna berätta om, bland annat bättre förutsättningar att driva företag i glesbygd via den bredbandsutbyggnad som får ytterligare resurser i vårändringsbudgeten. Det här är en politik som vi kommer att fortsätta att utveckla för att säkerställa goda förutsättningar för både stora och små företag att verka runt om i hela landet. 53 (M): Ingen som är seriös och påläst förnekar att har befunnit sig i en stark högkonjunktur tillsammans med hela övriga omvärlden. För ett exportberoende land som är det självklart att det har en positiv inverkan på sysselsättningsutveckling, investeringar och så vidare. Men det finansministern inte vill prata om är att det inte har haft en lika positiv inverkan i som det har haft i andra länder. Andra länder har nämligen haft en bättre politik, medan vi har haft en sämre politik. Om man har en segelbåt och hissar segel är det inte så konstigt att man åker framåt. Men de andra åker snabbare framåt än vad vi gör, eftersom vi har hissat ett sämre segel. Vi har hissat , helt enkelt, och då tar det sig inte. Vi har tappat när det kommer till entreprenörskap, när det kommer till innovation och när det kommer till hur omvärlden ser på oss som ett land att vara verksam och investera i. Här har finansministern staplat problem på problem och lagt börda på börda på de personer som vill driva företag, skapa arbete och bygga skattebaser som ska finansiera välfärden här i . Det har handlat om skattehöjningar på arbete och på att utbilda sig. Det har handlat om att låta myndigheter tolka lagar och regler på ett sätt som gör det ännu krångligare att vara verksam här, och det har handlat om att utvisa företags spetskompetens på ett helt orimligt sätt utan något agerande från regeringen. Vi ser nu hur myndigheter skapar problem för vårdtjänster, för sjukhus utanför storstäderna och för möjligheterna att driva innovativa serverhallar i . Vi ser hur finansministern ständigt hotar entreprenörskap med höjda skatter. Det här, , kommer inte att leda till att jobben blir fler. Det kommer inte att leda till att tillväxten blir högre. Det kommer inte att leda till att vi får starkare skattebaser i , utan det kommer att gå precis som det gjorde när var statssekreterare med ansvar för skatter: Det blir sämre för . 54 Finansminister (S): Så här har det låtit från . Under den tiden har jobben blivit fler, och arbetslösheten har sjunkit. Andelen personer på transfereringar har minskat, tillväxten har varit god och statsskulden har minskat. Det är en politik som vi avser att fortsätta bedriva. Ser man tillbaka på andra jämförbara länder har tillväxten i varit god. Vår sysselsättning är högst i , och våra statsfinanser är bland de starkaste i . För företagen är det viktigt med ett gott företagsklimat. Regeringen kommer att fortsätta att arbeta för att stärka företagsklimatet, inte bara för våra stora bolag utan också för de små vad gäller en lång rad frågor. Det handlar om att komma till rätta med arbetskraftsbristen, det handlar om infrastrukturen, det handlar om bostäderna och det handlar om stöd vad gäller exportsatsningar för de små bolagen. Det handlar om bredbandsutbyggnad runt om i hela landet, och det handlar om att säkerställa att det finns välfungerande vägar att transportera sig på också när man bor långt ut i landet. Det är en lång rad frågor. Det här är ett arbete som har burit frukt. Det ser vi i vår goda utveckling och också i det faktum att vi har klättrat i en lång rad internationella undersökningar gällande företagande och konkurrenskraft jämfört med när satt i . Vi fortsätter denna utveckling, och så får vi se hur det låter fortsatt . Det ser jag fram emot! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2018/19:153 om kemikalieskatten 55 Finansminister (S): har frågat mig vilket värde regeringen ser i att höja och utvidga kemikalieskatten samt om regeringen kan redogöra för om skatten nått sitt syfte gällande minskad användning av flamskyddsmedel i elektronikprodukter, alternativt minskad konsumtion av desamma. Först och främst vill jag poängtera att den skatteintäkt på 2,4 miljarder som refererar till inte överensstämmer med de av regeringen uppskattade skatteintäkterna. Siffran presenterades i betänkande, som överlämnades , och baseras på det förslag som presenterades där. Utformningen av skatten ändrades delvis inför införandet, och regeringens uppskattning av skatteintäkterna var lägre. Syftet med skatten är att minska tillförseln av farliga ämnen i människors hemmiljö och därigenom skydda människors hälsa. Regeringen bedömer att en väl avvägd höjning av kemikalieskatten kan ge den inledningsvis lågt satta skatten ökad styrning i den riktningen. Skattens syfte är inte att användningen av flamskyddsmedel i elektronik ska upphöra utan att användningen ska drivas mot mer miljö- och hälsovänliga alternativ. 56 (SD): Tack, finansministern, för svaret! Jag vill börja med att uppmärksamma finansministern på att jag är helt på det klara med syftet bakom skatten. Jag står även bakom syftet som sådant. Det säger sig självt att vi måste skydda människors hälsa från farliga ämnen. Här råder mig veterligen ingen oenighet bland alla partier. Däremot råder det stor oenighet kring kemikalieskattens effektivitet och konsekvenser, detta sett till två separata aspekter: dels de rent ekonomiska aspekterna, dels miljö- och hälsoaspekterna. Det är min och olika berörda aktörers bestämda uppfattning att kemikalieskatten som den är utformad begränsar svensk konkurrenskraft och är ineffektiv sett till potentiella positiva miljö- och hälsoaspekter. Detta är på intet sätt ny kritik utan kritik som lyfts vid förarbetet, vid införandet och åter i samband med regeringens annonsering av höjning och utökning i januariöverenskommelsen. har tidigare beräknat att mellan 600 och 1 400 arbetstillfällen redan har gått förlorade i som en konsekvens av den kemikalieskatt som nu höjer, en direkt konsekvens av att denna skatt slår ensidigt mot svenska handlare som de utländska undantas. Den svenska marknaden är, för att uttrycka det milt, för marginell för att någon av de stora elektronikjättarna ska låta sin produktion påverkas av regler som inför här. Då det råder global konkurrens sett till prissättning blir det naturligt att konsumenterna väljer att importera sin elektronik i stället för att vända sig till sin lokala elektronikhandel, varpå jobb och momsintäkter går förlorade i . Detta är ett faktum som finansministern självklart är mycket väl medveten om. Det är därför direkt märkligt att man från regeringens sida inte försökte omarbeta skattens utformning i samband med den annonserade höjningen. Efter annonseringen genomförde dock åter en beräkning som pekar på att en höjd kemikalieskatt skulle leda till ett försäljningsbortfall på och därmed ännu fler förlorade arbetstillfällen inom svensk handel. Men även om vi ponerar att konsekvenserna inte alls blir så drastiska är och förblir skatten direkt skadlig för vårt näringsliv. Jag skulle vilja fråga finansministern, herr talman, om hon delar bilden av att kemikalieskatten ensidigt slår mot det svenska näringslivet. Om finansministern inte delar den bilden ber jag henne förtydliga sig. Med den frågan ställd konstaterar jag att statsrådet även är svaret skyldig rörande vilket ekonomiskt värde hon ser att skatten genererar. Min avslutande fråga i detta inlägg, herr talman, blir därutöver huruvida statsrådet ämnar försöka vidta åtgärder på EU-nivå för att inte ensidigt försämra svenska företags konkurrensförmåga på det sätt man gör . 57 Finansminister (S): Jag är väl medveten om de studier som har gjort. Det är viktigt att påpeka att det inte är så att de har studerat effekterna av skatten, utan de har gjort en teoretisk beräkning med ett annat elasticitetsantagande än vad utredningen gjorde. De antaganden utredningen har gjort gäller inte för handeln. Regeringen gjorde en annan bedömning i samband med propositionen och när skatten infördes. Det kan också vara viktigt att påpeka att är betalat av de handlare som kan påverkas av skatten. Det är viktigt att ha med sig när man refererar till det. Tror vi att jättarnas produktion kommer att påverkas av att har en sådan skatt? Nej, det tror jag inte. Däremot kan den påverka svenska konsumenters val av produkter. Syftet med skatten är att styra valen från de produkter som innehåller mycket farliga kemikalier till att i stället välja de produkter som innehåller en mindre mängd skadliga kemikalier och där det finns sådana alternativ på marknaden. Skulle skatten styra den globala produktionen av kylskåp? Nej, det tror jag inte. Däremot kan vi styra vilka kylskåp som säljs i . Att skatten inte kan tas ut av utländska företag är, precis som påpekar, inte helt optimalt. Det hade varit bättre om man hade kunnat göra det. Jag är öppen för att titta på olika alternativa möjligheter. är det viktigt att påpeka att det handlar om att en privatperson köper ett kylskåp direkt från ett annat företag, till exempel från , och då står privatpersonen för kostnaden för transport, som rimligen är betydligt högre än den för transport av varor till en affär i . Det är inte orimligt att anta att transportkostnaden för enskilda personer kan vara så pass mycket högre att den överväger den ökade kostnaden av skatten. 58 (SD): Tack, återigen, för svaret från finansministern! är det inte bara fråga om , utan i princip samtliga remissinstanser avstyrkte förslaget. Det är trots finansministerns svar för mig lika uppenbart att kemikalieskatten, så som den är utformad, begränsar konkurrenskraften för svenskt näringsliv. Det är något som inte vägs upp av de potentiella skatteintäkter som skatten genererar åt att förbruka. Givet detta tänker jag i detta anförande därför lämna den ekonomiska aspekten och i stället gå över till vad regeringen påstår är syftet med skatten och dess utformning. Det ligger självklart i regeringens intresse att försöka marknadsföra kemikalieskatten som en livsviktig miljöskatt som ska rädda invånare från en ond bråd kemikaliedöd. Det är dock en bild jag ämnar nyansera något, herr talman. Varken eller någon annan företrädare för regeringen har enligt min uppfattning kunnat uppvisa någon form av seriöst bevis på att kemikalieskatten har minskat användningen av de kemikalier den påstås bekämpa. beskriver detta i rent hypotetiska termer. De ämnen regeringen önskar minska spridningen av är nämligen redan kontrollerade och reglerade genom olika förordningar, inte minst EU:s Reachförordning, som omfattar i princip alla kemiska ämnen. Enligt förordningen ska de som producerar eller importerar produkter som innehåller kemiska ämnen registrera dessa hos Europeiska kemikaliemyndigheten. Ämnen som inte registreras där får inte heller släppas ut inom EU. En ytterligare viktig aspekt i denna redan existerande förordning på området är att den lägger bevisbördan på producenten och på importören. De måste med andra ord bevisa att kemikalierna inte är skadliga – inte tvärtom. Utöver detta kan EU förbjuda kemikalier, alternativt kräva särskilda tillstånd för dem. Varför denna EU-förordning inte är tillräcklig och vilken potentiell ytterligare nytta regeringens kemikalieskatt gör på området har ännu inte kunnat ge svar på, herr talman. Oavsett detta råder stora brister i kemikalieskattens utformning, vilket flertalet aktörer belyst före mig. Skatten är baserad på varans vikt och inte på mängden skadliga kemikalier. Man gör inte heller någon uppdelning utifrån miljö- och hälsorisken i ett ämne, utan skatten är lika oavsett faran i den berörda kemikalien. Därutöver drabbas även produkter som helt saknar berörda kemikalier av skatten. Som tidigare nämnts kan en konsument kringgå skatten genom e-handel från utlandet. Med andra ord, i motsättning till vad påstår, finns inga för mig tydliga incitament för svenska konsumenter att köpa kemikaliefri elektronik – i den utsträckning det ens är möjligt. Med detta i åtanke vill jag åter ge finansministern möjligheten att svara på om skatten nått sitt syfte gällande minskad användning av flamskyddsmedel i elektronikprodukter alternativt minskad konsumtion av desamma. Kan finansministern ge något exempel på en produkt, en produktgrupp eller för den delen ett företag som ändrat sin produktsammansättning utifrån regeringens önskemål? Jag tror inte det, men jag hör gärna ett sådant exempel. Alternativet är att ge tydliga konkreta exempel på varför konsumtionen skulle bli annorlunda för svenska konsumenter när man enkelt kan kringgå skatten så som den är utformad. 59 Finansminister (S): Kemikalieskatten, liksom många andra skatter, är alltid en balans mellan att ha en exakt precision i beskattningen och att den ska vara administrativt hanterbar. Så är det naturligtvis också med den här skatten. Vi har försökt skapa en skatt som är administrativt hanterbar för både handlare och . Det innebär att det finns en del förenklingar i skatten som gör att den får mindre precision än den annars skulle ha haft. Det är en balans man alltid måste ha. Vår bedömning är att skatten så som den är utformad har hamnat på rätt balans. Jag är naturligtvis beredd att lyssna på andra förslag på en mer krånglig men mer preciserad skatt. Skatten har funnits i ungefär . Vår bedömning är att det är för tidigt att utvärdera skatten, men det ska naturligtvis göras när skatten har verkat under lite . Det som är viktigt att påpeka är att syftet med skatten är att förändra konsumentens val. När eller jag väljer mellan olika kylskåp är tanken att skatten ska ge ett incitament att välja ett kylskåp som innehåller en mindre andel farliga kemikalier än ett med större andel farliga kemikalier. Vi vet att kemikalier i vår hemmiljö är skadliga, inte minst för barn. Där har vi politiker ett ansvar att försöka styra valen till mindre farliga produkter. Det blir också ett slags konsumentupplysning till människor att produkten kan vara bättre för din närmiljö. Det är av omsorg om våra barn och ungdomar som vi vill ha skatten så att andelen farliga ämnen i hemmiljön ska minska. 60 (SD): Trots att finansministern hävdar att syftet är att ta hand om de barn som riskerar att utsättas för dessa kemikalier kan hon inte ge ett enda exempel på en produktgrupp, en produkt eller ett företag som har ställt om sin produktserie som en konsekvens av skatten. Inte heller kan hon visa att konsumtionen de facto har justerats till mer kemikaliefria produkter, vilket inte är konstigt eftersom skatten inte är utformad på det sättet. Den är utformad utifrån vikt, inte utifrån volymen eller mängden kemikalier. Vad hoppas på kommer självklart aldrig att bli fallet så länge man inte gör en justering. Vad jag också tycker är direkt anmärkningsvärt är att finansministern påstår att hon inte kan ge konkreta exempel som en konsekvens av att skatten funnits i endast . Då är det väl direkt ansvarslöst, herr talman, att trots att man inte kan utvärdera skatten vill höja densamma. Att man kan vilja höja en skatt, och därmed riskera en försämring av något som man ännu inte utvärderat, är för mig helt huvudlöst. Jag har full förståelse för om väljer att inte lyssna på mig i denna fråga. Vad jag tycker är märkligare är dock att regeringen inte heller lyssnar på , , Teknikföretagen, Företagarna, , , Elektronikbranschen, Dataspelsbranschen, Telekomföretagen och alla andra remissinstanser som avstyrkt förslaget. Jag vill åter be finansministern ge ett exempel på en produkt, en produktgrupp eller för den delen ett företag som ändrat sin produktsammansättning utifrån regeringens önskemål. Om finansministern inte kan göra det tycker jag att hon åtminstone måste ge exempel på eller argument för varför vi konsumenter ska förändra vår konsumtion. De argumenten finns dock inte givet skattens utformning. Det är det jag vill få finansministern att förstå. 61 Finansminister (S): är det ju den enskilda konsumentens val vi är ute efter. Det är när man står och väljer mellan de olika mobiltelefonerna, kylskåpen eller tv-apparaterna. Det är det vi är ute efter med denna skatt – det val som du som individ gör. Det är det vi vill förändra så att den som väljer att köpa en produkt ska välja den som har lägre skatt och därmed också mindre mängd farliga kemikalier. Det är det som är syftet. Jag ser fram emot att vi när skatten har funnits lite längre kommer att kunna utvärdera vilka val de enskilda individerna har gjort och i vilken utsträckning skatten har styrt tillräckligt mycket bort från farliga ämnen. menar att vi borde lyssna mer på de näringslivsorganisationer som finns i . Det gör vi ofta. Men det är viktigt att också lyssna på dem som inte har kapitalstarka intressen bakom sig, till exempel barn och ungdomar och deras närmiljö. Det är viktigt att värna om. När man träffar dessa organisationer är det också viktigt att tänka på att de naturligtvis arbetar för sina syften och att vi som politiker har ett större allmänsyfte att bry oss om, nämligen närmiljön och hemmiljön för barn och ungdomar. För mig är det viktigt att ta det ansvaret. tycks ha en annan syn. Näringslivsintressena får en allt större tyngd i politik och argumentation. Det är en tydlig resa har gjort – man går mer och mer i riktning mot att vara företrädare för de människor i som har mycket höga inkomster och stort kapital. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2018/19:184 om politisk aktivism bland myndighetsanställda 62 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att medborgarna – i synnerhet areella näringsidkare – ska känna förtroende för att myndigheterna, utan hänsyn till egna intressen, arbetar för att verkställa de demokratiskt fattade beslut som är tillämpliga för respektive verksamhet. Låt mig först säga att det naturligtvis är av största vikt att medborgarna har ett högt förtroende för förvaltningsmyndigheterna och deras anställda. Vid en internationell jämförelse står sig mycket väl när det gäller avsaknad av korruption och oegentligheter. Men det innebär inte att det inte finns risker. Myndigheterna måste alltid vara uppmärksamma på omständigheter som kan leda till att deras opartiskhet ifrågasätts. Enligt regeringsformen utövas den offentliga makten under lagarna. Denna rättsliga grundsats gäller för all offentlig verksamhet. En anställd i eller statlig verksamhet måste därför följa gällande författningar. Vidare måste den så kallade objektivitetsprincipen följas. Allas likhet inför lagen respektive saklighet och opartiskhet är hörnstenar i den. En anställd får alltså inte låta egna politiska åsikter, intressen, godtycke eller liknande påverka hur arbetet i den offentliga förvaltningen utförs. Den nya förvaltningslagen, som trädde i kraft , innehåller tydliga jävsregler för förvaltningsförfarandet. Reglerna bidrar till att garantera att objektivitetsprincipen får genomslag i den offentliga förvaltningen. En betydelsefull del av regelverket är också förbudet mot förtroendeskadliga bisysslor i lagen om offentlig anställning. Rätten att överklaga beslut till domstolar eller andra organ respektive möjligheten att vända sig med klagomål till , , eller Justitiekanslern, , är rättssäkerhetsgarantier för en medborgare som anser att myndigheter inte har iakttagit opartiskhet och saklighet eller på annat sätt har agerat felaktigt. Jag kan också nämna rätten att begära ut allmänna handlingar från förvaltningsmyndigheterna och ett öppet klimat med fria och granskande medier som viktiga delar av det här systemet. Det bör i sammanhanget erinras om att synpunkter på hur en offentligt anställd har agerat i ett enskilt fall kan behöva vägas mot det grundlagsreglerade skyddet av mänskliga rättigheter, som yttrande- och föreningsfriheterna. JO och JK redovisar på sina hemsidor en omfattande praxis som kan ge stöd och vägledning i de avvägningarna. Regeringen har kommit med flera åtgärder för att förstärka arbetet med en god förvaltningskultur, präglad av tilliten till en rättssäker och effektiv statsförvaltning. I Värdegrundsdelegationens slutrapport säkerställa en god statsförvaltning föreslog delegationen att alla nyanställda i staten skulle få en introduktionsutbildning, i vilken de bland annat skulle ges kunskap om de grundläggande rättsprinciper som gäller i staten. Mot den här bakgrunden och efter tillkännagivande om en obligatorisk introduktionsutbildning för statligt anställda gav regeringen ett utökat uppdrag till Tillitsdelegationen i den här frågan. Varje förvaltningsmyndighet har det yttersta ansvaret för att driva arbetet framåt och vidta åtgärder för att hantera risker och sårbarheter kopplade till att kunna upprätthålla en god förvaltningskultur. En viktig del i det ansvaret är att använda de interna och externa resurser som finns för ändamålet, till exempel Statskontorets webbaserade verktyg för dilemmadiskussioner. Regeringen känner stort förtroende för dem som arbetar i offentlig förvaltning och för att offentliga förvaltningsuppgifter sköts på ett sakligt och korrekt sätt. Det kommer att vara ett fortsatt angeläget uppdrag för regeringen att med olika former av insatser understödja detta arbete. 63 (KD): Tack för svaret! Det krävs tillit från myndigheterna om det ska gå bra för våra landsbygdsföretag inom de areella näringarna.