prot · H609103 · 2019-06-12 00:00:00 — Man ska vara klar över att är det enda partiet i riksdag som har talat om hur viktigt det är att rusta den svenska försvarsförmågan och varit kritiska till den nedrustning som inte minst parti bidrog till –2014. Sedan vi kom in i har vi talat om detta . Det har varit för döva öron; ingen har lyssnat. Så sent som , när den tidigare Alliansen förlorade regeringsmakten, stod försvarsministern på och talade om att grunden för utformningen av försvaret fortfarande skulle vara densamma, eftersom den säkerhetspolitiska situationen i var mer stabil då än . Det var mitt under brinnande Majdanprotester. Det var precis efter att hade avslutat sin största militära övning sedan . Det var först när gick ut och sa att vi stod inför ett reellt krigshot som svängde över . Vi tycker att Försvarsberedningens rapport är väldigt bra. 156 HANS (M) replik: De partier som inte undertecknat den tycker att Försvarsberedningens rapport är så bra att den kräver finansiering. Det är vad som skiljer de fyra partier som inte har undertecknat mot åtminstone tre av dem som har undertecknat. Det får själva fundera kring. Det intressanta i den debatt som varit sedan Försvarsberedningens slutrapport lämnades in är att konsekvent har ställt sig på Socialdemokraternas sida. De har ställt de kritiska frågorna till , , och men inte till de partier som i skrift uttrycker tvivel mot den ekonomiska nivån som är tänkt att behövas för att realisera Försvarsberedningens rapport. Jag har en andra fråga till . I reservationen under punkt 6 om Nato skriver man: ”Det är därför viktigt att inte ingår i en militär allians som kan rubba balansen i vårt närområde”. Den typen av argumentation utvecklade också i sitt anförande. Innebär det inte att ni flyttar ansvaret för svensk säkerhetspolitik och svenska säkerhetspolitiska överväganden från riksdag och den här kammaren till någon annanstans? Det är rädsla för hur någon annan ska resonera, agera och hantera som gör att man tvekar. betecknade Nato som en trofast vän. Det är också ett problem. Ett antal partier och ett antal politiker tror, hoppas, önskar och vill att Nato skulle kunna agera för svensk räkning om någonting riktigt illa skulle hända och en väpnad konflikt. Men man kan inte veta. Det är därför som det är så kuriöst. Man säger att man kan tänka sig ett försvarsförbund med ett land men avvisar ett samarbete med 29 andra länder som ger bindande försvarsgarantier och gemensam försvarsplanering. Hur går det ihop, fru talman? 157 (SD) replik: Jag återgår till Försvarsberedningens slutrapport. De partier som valde att inte underteckna förtjänar kritik. Givetvis kommer regeringen och regeringspartierna att få stå till svars när budgeten ska läggas fram om man inte är beredd att finansiera det. är det enda parti som konsekvent varit med och i sina budgetförslag finansierat en upprustning av den svenska försvarsförmågan. var bland annat med och slaktade. När det gäller analysförmågan har parti inte varit så bra i den klassen med den analysförmåga man har haft. Att man nu gör analysen att det bästa är om vi går med i Nato är också bevis på att man saknar analysförmåga. Skulle vi gå med i Nato kommer med all sannolikhet gå med i Nato. Vad händer då med ? Det blir ett innanhav av Natoländer. Skapar det stabilitet eller instabilitet i vår region? Det är dumhet och naivitet om man inte tar hänsyn till omvärlden när man gör säkerhetspolitiska bedömningar. Att man tror att det inte kommer att rubba – oavsett vad vi tycker – den geopolitiska stabiliteten i vårt område visar än en gång att man inte gör rätt analyser. Det kommer givetvis att skapa instabilitet. Är det då positivt eller negativt för ? Jag ser inte det som positivt. Det är däremot ett defensivt försvarsförbund med där vi höjer tröskeleffekten. Det skapar en geopolitisk stabilitet eftersom det också kommer att accepteras av omvärlden på båda sidor. Det ska ske med ett fortsatt nära samarbete med Nato, givetvis. Vi samövar och så vidare. Vi har Partnerskap för fred och så vidare. Det är jättebra, och det ska vi fortsätta med. Men ett medlemskap kommer att innebära att vi försätter och svenska folket i en allvarlig säkerhetspolitisk situation. Det är vi inte beredda att göra. Än en gång: Analysförmågan har inte varit bra hos de andra sju partierna, och den är fortfarande inte bra i varje fall hos dem som förespråkar medlemskap i . Jag skulle inte sätta min tilltro till dem. 158 (C): Kriget i pågår. Människor dör i östra . Den olagliga annekteringen av fortsätter och likaså ockupationen av östra . Vissa ser, och vissa blundar. Vi ser utvecklingen i och hur sjömän alltjämt hålls i ryska fängelser efter Kertjsundsagerandet från den ryska sidan. Vi ser hur krimtatarer tvångsfördrivs på nytt eller hur oppositionella fängslas. Vi ser också . Det har i svensk säkerhetspolitisk debatt ofta uppfattats som uppvaknandet, och så var det nog. Det blev ett tillägg till dåvarande Försvarsberedningen att fundera ytterligare ett varv utifrån . är både och ockuperade och nästan annekterade. Det är uppåt av territorium. I det läget kan och bör frågan ställas: Existerar den europeiska säkerhetsordningen när en av de stora aktörerna i den europeiska säkerhetsarkitekturen, , så tydligt har brutit mot den ordning som gällt och också brutit den geopolitiska stabilitet som har funnits? Det ska ses som vi allihop noterar att andra också bidrar till att undergräva och underminera de multilaterala strukturer som inte minst vilat tung mot . Svensk säkerhet är naturligtvis bredare än miljön runt just och i vår del av världen. Det handlar inte bara om militära hot. Jag vill understryka det som sägs om klimatförändringarna och de effekter som det kan få på vår säkerhet och den globala säkerheten. Det finns naturligtvis cyberhot, terrorism, spridning av massförstörelsevapen. Det finns en bred flora av utmaningar som vår säkerhetspolitik måste söka att möta. Jag vill i det här sammanhanget peka på behovet från svensk sida. fokuserar vi om och ser mer utifrån den verklighet vi har i den nära kontexten inte minst i vår . Vi får inte glömma bort och göra om misstagen när vi kastar pendeln från den ena till den andra sidan. Vi får inte glömma bort att vi påverkas här hemma av det som händer långt där borta. Från vår sida tycker vi fortfarande att det finns skäl att understryka vikten av att vi kan hävda internationella insatser också militärt. Det har en betydelse om vi klarar att gemensamt stabilisera och skapa förutsättningar för utveckling i länder långt borta från . Om det finns mer skrivet i den första reservationen vi har från sida, reservation nr 3, som jag också vill hänvisa till. Betänkandet påverkas tydligt av Försvarsberedningens haveri fem i tolv. Det har framgått av den hittillsvarande debatten. Vi från sida deltog inte i slutjusteringen. Det har också varit tydligt och framgått. Därför har vi inte heller någon avvikande mening i den text som lyfts fram i betänkandet, missivet till Försvarsberedningen. Det framstår nästan som att alla andra har haft avvikande meningar och bilagor till beredningen, men vi har inte haft det. Det beror naturligtvis på att vi inte slutjusterat den. Därför finns det ett särskilt yttrande som markerar hållning när det gäller just Försvarsberedningens slutsatser, och jag vill också här hänvisa till detta. ska tveklöst använda alla säkerhetspolitiska instrument som står till vårt förfogande, som jag nämnde FN, och EU. Men de räcker inte till för att skydda och säkra om det värsta skulle hända. De klarar inte att hantera de gråzonskonflikter eller gråzonsutmaningar som vi står inför. Det har blivit övertydligt på många sätt , då inte minst har varit utmanare i vår del av världen men också i FN och i FN-kontext. När vi diskuterar eller andra konflikter – det må var – visar det sig att det inte fungerar när skarpt läge gäller. Därför är det naturligtvis självklart för oss att säkerhetspolitiskt samarbeta genom medlemskap i . Vi har valt den vägen utifrån en ny verklighet, där vi inte tycker att det räcker att tala om solidaritet utan att kunna garantera det. Och när vi garanterar andra, vilket vi tycker att vi ska kunna göra, vill vi inte bara hoppas på sådana garantier eller sådan solidaritet, utan vi vill skriva avtal, göra det genom medlemskap och få säkerhetsgarantier på riktigt. Det är naturligtvis ett vägval som vi har att göra. I ett läge där den geopolitiska stabiliteten har brutits ser vi behov av att täppa till de osäkerhetshål som skapats i vår del av världen. Vi behöver höja trösklarna för att inte riskera att det som inte ska hända faktiskt händer, att vi blir hotade till att agera i en eller annan riktning därför att vi står svagare själva och andra inte garanterar vår säkerhet. Ensam är inte stark. Ensam tillsammans med är kanske lite starkare, men vi klarar inte att möta de utmaningar vi står inför. Avslutningsvis, fru talman, vill jag också ta upp massförstörelsevapnen som verkligen hotar oss alla, i nya former dessutom. Här finns det alla skäl för oss att arbeta intensivt för att hävda det globala kärnvapennedrustningsinstrument som finns. Den globala grunden är naturligtvis NPT, icke-spridningsavtalet, med översynskonferens . Det får inte bli nästa multilaterala struktur som fallerar, för det skulle vara ett oerhört hårt slag mot nedrustningsarbetet globalt – det enda instrument där både kärnvapenstater och icke-kärnvapenstater har förenats. Om det skulle brytas upp har vi en än allvarligare verklighet att hantera. Därför måste allt fokus vara riktat på att lyfta och hävda kärnvapennedrustningsarbetet. Det må vara provstoppsavtalet, det må vara att hitta sätt att höja ribban och öka säkerhetsinstrument i systemen. Men NPT får inte äventyras, får inte kidnappas av dem som vill. Och det finns ju rätt många som är intresserade av att bryta upp detta, ibland också faktiskt av ideella skäl eller därför att man inte själv har anslutit sig till vissa delar av det. Då väljer man naturligtvis att också argumentera för kärnvapenförbud, därför att det verkar rätt. Men det leder fel och kan ytterst riskera hela det nedrustningsarbete som vi kämpat så hårt för att upprätthålla. Vi i står självfallet bakom alla våra reservationer, men jag yrkar bifall endast till reservation 5 under punkt 2 och till reservation 14 under punkt 4. 159 (SD) replik: , , och andra Natoförespråkare hänvisar ofta till artikel 5 och att vi har försvarsgarantier från Nato om vi blir medlemmar. Men det är ju en garanti som är ömsesidig, det vill säga att om andra Natoländer blir angripna kan de efterfråga hjälp från . Det alltmer totalitära under Erdoğans ledning är ju som bekant medlem av Nato. Min fråga till är om och är beredda att skicka svenska soldater till för att understödja det totalitära ifall de blir angripna och efterfrågar sådan hjälp från . 160 (C) replik: Det är självklart att man som Natomedlem har en skyldighet att ställa upp, men det är ett gemensamt beslutsfattande. Det som är viktigt är att vi sitter runt bordet när beslut ska fattas, för det är ett kollegialt beslutsfattande i Nato. Det är skillnad, , mellan att sitta med vid bordet och att vara vid sidan om. Precis som i många andra sammanhang handlar det naturligtvis om förutsättningarna. Om och Erdoğan agerar på ett fullkomligt förödande sätt, som de gör , innebär det redan nu att man alltmer ifrågasätter om deras Natomedlemskap kan fullföljas. Det finns rätt många nu som diskuterar i vad mån fortsatt kan vara medlem i Nato efter den ryska upphandling som de har gjort. Vi får se var det landar. Men i den kontext som man nu kan förutse utifrån hur har agerat skulle det naturligtvis inte vara aktuellt att sända svenska soldater dit. Däremot skulle det vara aktuellt om skulle gå in i något av våra baltiska grannländer. Jag tycker att det är en viktig fråga om , som talar om solidaritet, är beredd att garantera att vi sänder svenska soldater till om skulle utmana och kliva in över gränsen. 161 (SD) replik: Jag tror inte att man både kan äta kakan och ha den kvar eller sitta och plocka russinen ur kakan, och det visar än en gång den bristfälliga analysen. Om man är medlem av Nato och sedan deklarerar att man inte kommer att vara villig att skicka hjälpinsatser enligt artikel 5i Natofördraget till olika länder, tror då att man kan hävda försvarsgarantin som en grund för ett svenskt medlemskap? Då kommer givetvis andra länder att svara likadant mot . Vad är det för försvarsgaranti? Alltså har det argumentet fallit platt. Antingen är man med eller inte. Man kan inte bara säga att det är viktigt att sitta med vid bordet under förhandlingarna, men nej, vi kommer inte att delta om det är något annat land som blir angripet, för då kommer vi att välja och vraka. Tycker att de andra länderna ska agera likadant tror jag inte att vi kan förutsätta att vi får hjälp. Om det är så att vi går med i Nato, de baltiska länderna blir attackerade och vi sänder väpnade trupper dit, då har vi givetvis deklarerat krig mot en angripande part. Då undrar jag vad gör för analys av den svenska förmågan att bedriva krig när vi inte har ett försvar att tala om. Än en gång visar detta att man inte har tänkt fullt ut. Det är en fullständig brist på analysförmåga som kännetecknar de partier som och otid hävdar svenskt medlemskap i . Man har inte tänkt på hur det kommer att se ut i realiteten. Det är mycket enklare att sitta och säga att Natomedlemskap räddar vår försvarsförmåga, så slipper vi tänka på att rusta den, för nu är man inte ens med och skriver under Försvarsberedningens slutrapport. På något sätt vill man rikta fokus på att ett svenskt medlemskap i stärker den svenska försvarsförmågan – när vi inte själva är beredda att bidra till Natos försvarsförmåga. 162 (C) replik: Jag tror att behöver fundera lite extra på detta med analysförmåga. Det som vi har angett som skäl till att vi inte skriver under Försvarsberedningens slutrapport är att man inte finansierar. I replikskiftet med hörde vi att skriver under en check som saknar finansiering, och med den utgångspunkten skulle jag vara lite försiktig med att tala om analysförmåga vad gäller insatser. Vi har varit tydliga och är tydliga i betänkandet med att vi vill stärka det svenska totalförsvaret. Vi har en tydlig målbild om i nästa försvarsbeslut, vilket också framgår av det särskilda yttrandet. Det är en viktig signal. Detta och vårt Natomedlemskap handlar inte om att vi ska smita undan eller låta någon annan ta ansvar. Vi är tydliga och signalerar också målbilden . Vi står upp för vår förmåga men ser också att den geopolitiska stabilitet som talar om inte existerar längre. I vår del av har den brutits av agerande. Vad väljer att göra? De anpassar sig, backar och säger: Låt oss inte väcka den björn vi hoppas sover. Låt oss sitta lugnt och stilla. Det är en metod som andra i har prövat, och det har inte bidragit till säkerhet. Den analysen har i stället bidragit till att andra har klivit in militärt, också med gråzonsverksamhet, för att påverka och förändra eftersom de vet att ensam är rädd och försiktig och anpassar sig – precis som vill göra när det gäller svensk säkerhet. För det betackar jag mig, fru talman. 163 (V): har en lång historia av alliansfrihet. menar att alliansfriheten har tjänat väl och ska värnas. Militär alliansfrihet är den bästa grunden för en självständig utrikespolitik och för fred och nedrustning. Därför motsätter vi oss alla steg för att närma oss Nato. beslutade riksdagsstyrelsen att säga ja till att låta Natos parlamentariska församling ha sin vårsession i denna kammare 2021. I kammare får endast ledamöter och statsråd tala, om inte särskilt beslut har fattats. har detta skett: när FN:s generalsekreterare talade här och när FN:s generalsekreterare höll ett anförande här . FN är världens största fredsorganisation, och att riksdag gav generalsekreterarna möjlighet att tala här var rätt och två mycket kloka beslut, fru talman. behandlade talmannen en förfrågan från om att låta den svenska klimataktivisten tala i kammare. fick, i enlighet med regelverket, nej på den begäran. Det ansågs bättre att använda någon av andra salar. Det var ett tråkigt men väntat beslut med tanke på rådande regelverk. Så till undantaget med stort U. När man beviljar Natos parlamentariska församling tillträde till denna kammare låter man alltså världens största krigsorganisation av viktigaste parlamentariska rum för sina syften. Man gör det med motiveringen att profilera den svenska försvarsindustrin. är mycket kritiskt till att riksdag upplåter plats till Nato. I motiveringen sägs att arrangemanget ska öka Natos folkliga förankring, ge möjlighet att lyfta fram utmaningarna i och profilera den svenska försvarsindustrin. Vi menar att det inte är uppgift att öka Natos folkliga förankring i eller att marknadsföra svenskt krigsmateriel. Kostnaden på 5,8 miljoner är också värd att nämna i sammanhanget. Att upplåta kammare till en extern aktör är mycket ovanligt. menar att det finns en olycklig symbolik i att just Natos parlamentariska församling hålls här. Det utmanar vår alliansfrihet och bidrar inte till att öka vår säkerhet. ska inte närma sig Nato. De Natoledda övningar som äger rum på svensk mark, i vårt luftrum och på vårt territorialvatten ska upphöra, och Nato ska inte tillåtas öva och testa vapensystem inom gränser. bör därför riva upp samförståndsavtalet om värdlandsstöd med Nato. Svenska folket vill inte ha ett Natomedlemskap. Stödet för att inte gå med i Nato är fortfarande starkare än stödet för att gå med. Jag kan lova att vi i fredsrörelsen kommer att ordna stora demonstrationer när Nato är här, för vi vill behålla vår alliansfrihet. Alliansfriheten har tjänat oss väl och hållit oss utanför krig , och den kommer att fortsätta att göra så . försvårar vårt nära samarbete med Nato möjligheterna att med trovärdighet föra en självständig utrikespolitik. Det märks inte minst i regeringens och de borgerliga partiernas ovilja att underteckna FN:s konvention om förbud mot kärnvapen eftersom Natostaterna har avrått från att underteckna den. Kärnvapen är det enda massförstörelsevapen som kan förgöra hela mänskligheten om. Användningen av en knapp procent av dagens kärnvapenarsenal skulle resultera i massdöd och klimatkollaps med missväxt och massvält som följd. Ett större kärnvapenkrig skulle göra vår planet obeboelig för mänskligt liv . efter 1945 då atombomberna fällts över och hade de dödat 340 000 människor. Än vårdas 200 000 människor, överlevande och deras barn, för skador och sjukdomar orsakade av de amerikanska bomberna. Många av oss har säkert sett den välgjorda tv-serien . I en målande berättelse får vi följa forskaren kamp för att begränsa skadorna av olyckan vid Tjernobyls kärnkraftverk. Regeringens utredare utredning om huruvida ska skriva under eller inte har mött kraftig kritik från flera experter då den anses vara för ensidig och präglad av allvarliga sakfel. instämmer i kritiken och menar att flera av utredningens slutsatser som utskottet refererar till i betänkandet är felaktiga och dåligt underbyggda, bland annat den om att det finns en konflikt mellan och icke-spridningsavtalet. I tid med ökade spänningar och upprustning är kärnvapenfrågan en ödesfråga som kan jämföras med klimatfrågan. Därför bör underteckna och ratificera . Jag yrkar bifall till reservation, nummer 7. 164 HANS (M) replik: Det var nog inte bara fru talmannen som uppskattade anförande. Även jag gjorde det. Jag tycker nämligen att det är fräscht att få höra denna typ av vänsterretorik. Jag tror att många socialdemokrater delar synpunkter men inte vågar ge uttryck för dem. Jag tror, kanske beklagande men ändå, att han är representativ för en bredare vänsterkrets än den som alltid kommer till tals, och därför är det viktigt att lyssna på – fast han har fel. För det första kan vi konstatera att Nato är en försvarsallians för gemensamt försvar när någon har blivit angripen. använde ordet ”krigsorganisation”. Han får gärna använda sådan retorik, men det är felaktig retorik. Sedan konstaterar att Nato ska komma hit och tala för riksdag. Det är inte heller riktigt sant. Natos parlamentariska församling, alltså motsvarande Natoländernas fullmäktige inklusive partnerländer som , kommer att hålla sin session här, motsvarande fullmäktigesammanträde. Vi öppnar upp sal för andra sessioner. Jag tror att har deltagit på session här i kammaren. Det är alltså inget konstigt. Jag tror att även Ungdomens riksdag hålls här. Jag skulle inte heller beskriva den som en krigsorganisation. Så visst öppnar vi upp riksdag för olika former av sammankomster, även om det ska göras med sparsamhet och noggrannhet. Nato är en viktig samarbetspartner för . säger att det kommer att demonstreras när Nato kommer hit, och det tycker jag att man kan göra. Det är därför vi har ett försvar, nämligen att försvara demokratiska rättigheter såsom demonstrationsrätten. Dock tror jag kanske inte att det kommer speciellt många. Jag noterar att när man demonstrerade mot den så kallade krigsövningen 2017 var det 60 demonstranter i . Det kom 60 000 personer till 2017 för att se den svenska försvarsmakten visa upp sig. 165 (V) replik: Jag får tacka för den fina beskrivningen. Jag ser det nog som att har tagit över den roll i utrikespolitiken som Socialdemokraterna historiskt har stått för. Jag tycker att det är sorgligt ibland att höra socialdemokrater som glider närmare och . I Natofrågan är det en tydlig sådan glidning. Ett exempel är att man tillåter Natos parlamentariska församling att vara här. Jag tycker att det finns mycket rätt i att kalla Nato för en krigsorganisation. Det är en försvarsallians, som påpekar, men det finns också en tydlig vilja till upprustning från Natos sida. Dess politiska ledare, kan vi säga, som sitter vid styråran säger tydligt just nu att man ska upprusta i alla Natoländer för att få vara med. Det finns också historiska tillfällen då Nato eller Natoländer, inte i form av Nato, har attackerat andra länder. Vi kan se det historiskt i till exempel och Kosovo. Vi kan se att invasionen av hade tydliga kopplingar till Nato och Natoländerna. Vi kan se det när det gäller bombningarna av . Det är lite så att när Natoländerna inte får med sig FN kör de ändå. Därför tycker jag att man inte ska ha en för snäll beskrivning av Nato. Det är en organisation som innebär att man aktivt ska använda sin trupp, mer eller mindre, om man är med. När det gäller frågan om att öppna upp förekommer arrangemang när vi gör det, till exempel vid kulturnätter, Ungdomens riksdag och liknande sammanhang. Det tycker jag i grunden är bra. Men jag är lite tveksam till att man motiverar öppnandet med att vi ska profilera svensk vapenindustri eller att vi ska göra det för att stärka Natos folkliga förankring. Jag tycker att det är bra med ett folkligt förankrat svenskt försvar. Jag tycker att det är bra att det kommer 60 000 personer till och kollar på det svenska försvaret. Men jag är väldigt tveksam till att vi ska gör sådant här för Natos räkning. 166 HANS (M) replik: Jag är glad att nyanserade sin position. erkänner han att detta är en session som vi ska ta emot i riksdag på samma sätt som vi gör med till exempel , vilket är en korrekt beskrivning. Sedan kan vi naturligtvis ha olika synpunkter på Nato, och det är alldeles uppenbart att det finns ett svalg mellan den åsikt som och tillsammans med uttrycker och den som jag intar. Jag måste dessvärre göra ledsen. Jag tror inte att man kan se den där glidningen mot ett Natovurmande från Socialdemokraterna som beskrivs. Jag önskar att man kunde se det, och jag kan absolut ge rätt i att man kan se en förändrad retorisk modell som används av socialdemokrater. Den typ av ståndpunkt som ger uttryck för finns i allra högsta grad inom Socialdemokraterna men kommer egentligen inte så mycket till offentligt uttryck. Däremot är partiet i grunden fortfarande lika monumentalt emot ett svenskt Natomedlemskap som , och . Möjligtvis är argumenten emot lite blandade, men det är ett distinkt block.