prot · H70940 · 2019-11-28 00:00:00 — Man är både ett parti med ett förflutet som alla vet om och ett högerextremt parti som vill göra allt för att välfärden inte ska fungera på det sätt som vi är vana vid där alla människor får del av det goda och där plikt och rätt gäller – något som vi kommer att jobba för i evinnerlig tid. 29 (SD): Jag tackar statsministern för svaret. Vi fick som vanligt höra en hel del om högerextremism, men jag frågar mig: Är det verkligen högerextremism att prioritera välfärden före massinvandringen? Jag tror inte det. Jag tror att det tvärtom är precis denna prioritering väljarna vill se. Jag tror att det är precis därför väljarna nu lämnar Socialdemokraterna och går till . Varför tycker regeringen att det är viktigare med stor invandring än med sjukvård och rejäla pensioner för de äldre? 30 Statsminister (S): Låt mig upplysa om att det är den regering jag leder som har lagt om migrationspolitiken. De partier som och vill liera sig med står upp för den gamla migrationspolitiken. Vi har lagt om migrationspolitiken, för den var inte hållbar. ska vi se till att de asylsökande fördelas rättvist i . De finns nämligen människor som måste söka asyl, även om inte riktigt vill se det. Det går inte för att säga att man tänker på välfärden och sedan liera sig med högern och tänka på stora skattesänkningar. Ni har en politik som inte alls går ihop. Dessutom vill ni skära ned på utbildningsmöjligheter och arbetsmarknadspolitik så att de som faktiskt kommer till vårt land får stå i socialbidragskön. Det är sverigedemokratisk politik. Vården av människor med narkotikaberoende 31 (C): Jag tar vid där den förra frågan slutade. Vi i har en underbart bra sjukvård. Det finns dock en grupp som inte omfattas av den, och det är alla de som lider av ett narkotikaberoende, en beroendesjukdom. Vi har näst högsta dödlighet i narkotikaberoende. får 1 000 unga människor sätta livet till. Hade vi legat på EU-snittet hade det varit 200. Det är en skamfläck för . Detta hänger inte samman med att det är väldigt många som använder narkotika i vårt land, för här ligger vi tack och lov förhållandevis lågt. Utan det hänger till stor del samman med hur vi har organiserat vården av människor med narkotikaberoende. Denna grupp har ofta inte bara ett narkotikaberoende utan även en psykisk diagnos och därtill en somatisk diagnos. Trots det delas det upp så att kommunerna har ansvar för behandling av narkotikaberoende och landstingen för all annan sjukvård. Det är fullständigt orimligt, och nästan inga andra länder har organiserat det på detta vis. Dessutom har vi tre tvångslagstiftningar som går in i varandra och där man skickas fram och tillbaka mellan olika system. Det krävs lagändringar, och det är något som har drivit . Hälso- och sjukvårdshuvudmannen ska ha ansvar för all behandling av sjukdom, även narkotikaberoende. fick vi en enig riksdag att ställa sig bakom ett tillkännagivande med en uppmaning till regeringen att ta initiativ till att korrigera såväl tvångslagstiftning som behandlingsansvar så att även denna grupp får möjlighet att ta del av den fantastiska svenska sjukvården. När kommer regeringen att sätta igång med detta jobb? 32 Statsminister (S): Regeringen ska givetvis ta sig an och arbeta med alla tillkännagivanden från . Jag har dock ingen tidsplan vad gäller just denna fråga; jag har den inte i huvudet. Alla tillkännagivanden är givetvis viktiga, och denna grupp ska, precis som säger, ha samma möjlighet som andra till såväl psykisk som somatisk vård. Tills regeringens arbete är klart måste regionerna och kommunerna se till att samarbetet fungerar så att ingen ramlar mellan stolarna. Det är ju inte så att ingen har uppgiften, utan problemet är kanske att båda har uppgiften. Men någon måste se till att denna grupp faktiskt får den vård som är relevant. Jag kan inte svara på var denna fråga exakt ligger. Vi har ett antal frågor på regeringens bord, och jag har inte just den tidsplanen. Men alla tillkännagivanden som regeringen får ska regeringen arbeta med. 33 (C): Detta fungerar oerhört dåligt. Vi har alltså den näst högsta dödligheten i den här sjukdomsgruppen. Vi skulle aldrig acceptera det när det gäller cancer, diabetes eller någon annan sjukdom, men när det gäller just denna grupp accepterar vi att vi har en helt orimlig organisering. Det var tv-programmet som som väckte ledamöterna i socialutskottet. Det handlade om 29-åriga som hade ett narkotikaberoende och andra sjukdomar. skickades hon mellan tolv olika institutioner med olika tvångslagstiftningar. Detta kan inte vänta . Det behövs många åtgärder, men något av det viktigaste är att reda upp det här i lagstiftningen så att landstingen får ansvaret även för denna grupp och så att man får ordning på tvångslagstiftningarna. Det är inte för . Min fråga kvarstår: Hur högt prioriterar regeringen detta? 34 Statsminister (S): Givetvis arbetar vi med tillkännagivanden och propositioner för att människor ska få, i det här fallet, den bästa vården oavsett vad de lider av och vilken vård de behöver ha. Jag tror att och jag är överens om att problemet dessvärre är lite bredare. Det här är en viktig grupp, men det finns fler grupper där regioner och kommuner måste ha ett bättre samarbete. Man måste kanske ha ansvaret på en plats för att det ska fungera bättre för den enskilde. Återigen: Jag kan inte ge något datum, för jag har det inte i huvudet. Men alla tillkännagivanden från är regeringen skyldig att arbeta med. Arbetsförmedlingen och lagen om valfrihet 35 (V): Herr talman och statsminister ! Den svenska Arbetsförmedlingen är i en djup kris. Man kan nog säga att det delvis råder en kaotisk situation på Arbetsförmedlingen. Detta kan inte enbart regeringen lastas för; det började med den blåbruna budgeten. Men regeringen valde att inte skjuta till de pengar som skulle ha behövts , och man har låtit krisen fortskrida. Detta får stora konsekvenser för många människor. Det handlar om människor som redan har det tufft. Vi läser i tidningen att personer med funktionsnedsättning inte får den hjälp de behöver för att kunna komma till en sysselsättning som är anpassad för dem. Vi vet också att långtidsarbetslösa i allt större utsträckning begär försörjningsstöd hos kommunerna eftersom Arbetsförmedlingen inte klarar av sin uppgift. Kommunalråd av olika politisk kulör slår larm om att kostnaderna ökar och att de inte riktigt vet hur de ska hantera denna situation. Framför allt vet de inte hur lösningen framöver ser ut. Detta är en mycket allvarlig situation i då konjunkturen vänder nedåt och fler lär behöva stöd från samhället. En bärande del av regeringens politik är att mycket av Arbetsförmedlingens verksamhet ska privatiseras; den ska läggas ut med lagen om valfrihet. Jag undrar om det är så klokt. Det första stora försök som gjordes med att använda LOV inom Arbetsförmedlingen var de så kallade etableringslotsarna. Det tog en ände med förskräckelse. Man fick avskaffa systemet efter omfattande ekonomisk brottslighet. Det förekom till och med människosmuggling, mutor, dödshot mot tjänstemän och IS-rekryteringsförsök – i ett privatiserat system som man dessbättre gjorde sig av med. Varför är statsministern så övertygad om att lagen om valfrihet är det bästa sättet att hjälpa arbetslösa? 36 Statsminister (S): När det gäller Arbetsförmedlingen kan man spjälka upp det i två perspektiv. Det ena är resurser till Arbetsförmedlingen. Det var en budget som beslutades i riksdag och som inte var regeringens. Den gick igenom och innebar dramatiska försämringar och neddragningar för Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag liksom de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Detta ledde till, tror jag, det största varsel som svensk arbetsmarknad hade : 4 500 varslades. tänker liera sig med dem som röstade igenom denna budget och skicka skulden till regeringen, som inte beslutade om budgeten. Detta är för mig ett mycket besynnerligt agerande. Vi skjuter nu till resurser till Arbetsförmedlingen. Detta har vi gjort i budgeten, så det stämmer inte att vi inte har gjort det. Vi har skjutit till. Det är bara det att pengar som har gått åt i en budget inte finns kvar och ligger och väntar, utan de är upptagna på annat håll. Men skjuter vi ändå till och ser till att det blir mer resurser för att det ska bli en någorlunda vettig situation för Arbetsförmedlingen. Den är tuff ändå. Det vet vi, och därför kommer vi att skjuta till så att det ska fungera. Arbetsförmedlingen ska finnas runt om i vårt land. Oavsett i vilken kommun människor bor och var de är ska de ha möjlighet att få hjälp av Arbetsförmedlingen. Detta kan göras på olika sätt. Endera har man en skylt själv i kommunen eller tätorten, eller så har man det i det servicekontor som man har gemensamt med andra myndigheter eller så har man det i kommunens lokaler. Många har den ordningen. Vi skjuter till mer medel för arbetsmarknadspolitiska åtgärder därför att det behövs. Vi ger ett rejält tillskott, som arbetsmarknadsministern har berättat om , men likafullt tycker att det är bättre att liera sig med moderater, kristdemokrater och sverigedemokrater. Detta är fullständigt häpnadsväckande. 37 (V): Det är statsministern och regeringen som bär det fulla ansvaret för kaoset i Arbetsförmedlingen. Jag är förvånad över att man inte är beredd att ta det politiska ansvaret för de myndigheter som man är direkt ansvarig för. Om pengarna inte räcker får man skjuta till mer medel. Det är regeringens ansvar. Arbetsförmedlingen är i något som liknar fritt fall i stora delar av . Regeringen kan inte undgå sitt ansvar. Regeringen är också skyldig att lyssna på majoritet. Om det inte finns en majoritet i för politiken måste regeringen anpassa politiken efter det. Detta gäller även regeringen . Annars kan det sluta på ett dåligt vis. Statsministern undvek noga att ens beröra den fråga jag ställde, nämligen om denna typ av tvångsprivatisering genom lagen om valfrihet faktiskt är bästa medlet att hjälpa arbetslösa. Min fråga är: Bestämde statsministern själv? Om statsministern inte hade skrivit under det olycksaliga januariavtalet, skulle han då välja att använda privatiseringen via LOV när det gäller Arbetsförmedlingen? 38 Statsminister (S): Om jag inte hade skrivit under januariavtalet kanske hade fått som han vill, som statsminister. Det är alternativet. Det är kanske därför lierar sig med moderater, sverigedemokrater och kristdemokrater. är av de aktörer som utför något åt Arbetsförmedlingen inom arbetsmarknadspolitik privata aktörer. Jag vet själv av egen erfarenhet från mitt fackliga arbete att många aktörer gör ett bra arbete inom ramen för Trygghetsfonden. Men det ska fungera för alla, och det är bland annat därför som människor som är funktionsnedsatta är borttagna från detta. Och vi kräver naturligtvis att var man än befinner sig i landet ska Arbetsförmedlingen finnas där, i alla kommuner. Man ska ha hjälp till ett nytt arbete, punkt slut. Återanställning av pensionerade polisutredare 39 (KD): Regeringen har varit sen att agera mot den växande grova brottsligheten. Kriminaliteten har tillåtits ta ny mark utan att varningsklockorna har ringt i . har det skett en fördubbling av antalet dödsskjutningar. Vi har fler dödsskjutningar än i maffians hemland . hade skakats av 173 sprängningar. Analytiker på nationella bombskyddet har jämfört situationen i med hur det var i norra under Etas värsta härjningar. Trots detta har regeringen gång på gång sagt nej till förslag som skulle ha bidragit till att få ned brottsligheten, för att sedan, när den insett allvaret i situationen, ändå svänga och ta förslag som sina egna. Det handlar om kriminalisering av samröre med terrororganisationer, införande av kronvittnen, införande av anonyma vittnen, straffskärpningar för brott kopplade till kriminella uppgörelser, nationell jourdomstol, livstidsstraff för mord, ett utökat straffrättsligt skydd för blåljuspersonal, vistelseförbud och krav på deltagande i behandlingsprogram för villkorlig frigivning. Min fråga till statsministern är: Är det inte läge nu att svänga igen och anamma ytterligare ett KD-förslag, nämligen att avsätta medel för att återanställa pensionerade polisutredare och på så sätt se till att vi får fler brottslingar dömda? Det är ingen dyr reform. Om vi skulle kunna locka tillbaka 400 utredare skulle kostnaden vara , men vinsten för skulle bli stor. Varför inte ta denna möjlighet? 40 Statsminister (S): Myndigheten redovisar för mig att man anställer pensionerade poliser och poliser som har slutat, så de finns där och gör ett jobb. Detta sker alltså , och jag tycker att det är bra. Skälet är att vi anslog mer medel till myndigheten än vad myndigheten själv begärde, för att den skulle kunna anställa fler och förbättra villkoren. Detta är alltså något som pågår. Framför allt är det de som har valt att sluta som kommer tillbaka, men det finns också andra. Det är inte så att skjutningarna startade , utan de startade tidigare. Man kan se en tydlig uppgång . När vi kom till fanns det noll lagar förberedda för att ta sig an detta. Från dag nummer ett då jag blev statsminister har vi arbetat med inte minst straffskärpningar. Ett femtiotal straffskärpningar riktar sig nu direkt mot den organiserade brottsligheten. Vi tillför polisen mer resurser. Polisen får fler verktyg. Vi har skärpt straffen för terroristresor och ekonomiska bidrag till terrorism. Det finns en mängd sådana lagar. I många fall har vi varit brett politiskt överens, och det är bra. Men kom inte och säg annat än att lagarna har förberetts i ! Och vi tänker fortsätta. har vi det nya 34-punktsprogrammet. Där upplever jag att vi har en hyggligt bred överensstämmelse när det gäller att vi ska genomföra det. Detta är bra. Det är detta som samhället behöver höra. Det är detta som befolkning behöver höra. Vi har en bred politisk enighet kring att vi ska bekämpa brotten. Det kommer dock inte att räcka enbart med detta. Det är nog så viktigt att slå till mot brotten här och , men vi måste också jobba mycket mer förebyggande och förhindra att fler unga pojkar och framför allt unga män söker sig till brottets bana. De ska gå i skolan och vilja bli något. 41 (KD): Alla förslag som jag räknade upp har regeringen motarbetat eller först varit emot för att sedan svänga. Statsministern vill förstås inte kännas vid sina svängningar. Han kanske inte såg dem komma, helt enkelt. På samma sätt talar han ogärna om att januariöverenskommelsen nu tvingar honom att driva igenom den politik som han gick till val på att bekämpa. För detta är ett mönster hos regeringen. Man agerar inte i syfte att leda landet, utan man reagerar i syfte att behålla makten i landet. Till gängsamtalen kallade regeringen, men när vår representant kom dit fanns varken mötesagenda eller någon lista med egna förslag som regeringen önskade diskutera. I stället bad man oss att komma med idéer. får statsministern ännu en idé serverad om hur vi skulle kunna få fler utredare på plats. Detta sker i väldigt begränsad skala och omfattning . Varför säga nej till något som skulle kunna innebära att fler brottsoffer får upprättelse och att det blir fler fällande domar? 42 Statsminister (S): Det är en märkligt formulerad fråga. Jag säger inte nej till något. Det är myndigheten som anställer. anställer dem som behöver anställas. anställs dels poliser som har slutat, dels andra. Det anställs för fullt. Det är därför 1 100 poliser har anställts i – 1 100! Det var , , som det anställdes så många. Vem har tagit initiativ till det? Här gäller det att se till att föra till resurser, och det är det vi gör. Det gäller att se till att polisen har bättre verktyg, och det är precis det vi gör. Det gäller att se till att skärpa lagar, och det är det vi gör. Det är därför det dessutom är i princip fullt på häkten och i fängelser. Så gott som alla klass 1- och klass 2-platser är upptagna, och det betyder något. Vi gör någonting, och det tänker vi fortsätta med. 43 (L): För att vi ska klara klimatomställningen och nå målet om nettonollutsläpp kommer det att behövas betydligt mer el. Elvägar, elbilar, serverhallar och klimatsäkrade industriprocesser är några exempel på sådant som kommer att kräva mer el. Detta får inte hindras av att elförsörjningen inte kan tryggas därför att elproduktionen inte räcker till eller därför att leveranser inte kan garanteras överallt i elnätet under alla minuter . Vi kan ju konstatera att reformerna i energiöverenskommelsen är så gott som slut. Liberalerna har därför tagit initiativ till att, tillsammans med och , kräva nya samtal för att få till en ny överenskommelse . Det vore en fin julklapp till såväl industrin som klimatet. Just långsiktighet och en bred överenskommelse är vad energiföretagen, alltså den samlade branschen, har sagt i en kommentar till våra krav. Min enkla fråga är: Kommer statsministern att bidra till att det blir nya samtal mellan alla partier? 44 Statsminister (S): Jag delar uppfattningen att vi behöver mer el och bättre elöverföring. Det är därför det nu investeras rejält i elproduktionen som sådan. Sedan energiöverenskommelsen slöts har det investerats hela 80 miljarder i vindkraft. Det är därför ansvariga myndigheter nu ser att vårt elöverskott ökar. Vi behöver investera betydligt mer i elnätet, så att överföringen fungerar bättre; det är ingen tvekan om det. Det finns en arbetsgrupp inom ramen för avtalet, och vi har sagt att när avtalet behöver utvecklas ska vi diskutera det. Liberalerna hoppade dock av överenskommelsen, vilket gör det lite svårt i det fallet. Om Liberalerna vill komma in i överenskommelsen igen tycker vi att det är bra. Vi säger ja till det, och ansvarigt statsråd är beredd att diskutera vad som behöver utvecklas i avtalet. Vi ska dock inte ta bort avtalet, för det behövs. Det är långsiktigt, och för mig innebär det . 45 (L): Hur avser regeringen att stärka konkurrenskraft och på riktigt ta itu med klimatutmaningen om man inte är beredd att sätta sig ned och föra breda diskussioner med alla partier? Svensk energipolitik är lite som ett urladdat batteri. behöver vi ladda det med ny energi och nya reformer så att vi kan ha en långsiktig och bred politik och stärka den svenska konkurrenskraften. 46 Statsminister (S): Uppmaningen till Liberalerna är därför: Kom med i överenskommelsen! Var med i den! Det finns alla möjligheter att diskutera och utveckla överenskommelsen. Vi stänger ingen dörr där. Men överenskommelsen som sådan – basen den är byggd på – ska hålla, för det var vårt besked till det svenska näringslivet. Vi sa: har vi en långsiktig överenskommelse. Det uppskattas inte minst av industrin, och investeras det som sällan förr i förnybar energi. Kom alltså med i överenskommelsen och diskutera där! Vi har inte stängt någon som helst dörr. Vi ska se till att behålla konkurrenskraften, och där är den långsiktiga överenskommelsen oerhört viktig. Mäns våld mot kvinnor 47 (S): Det finns en våldsvåg som pågår i det tysta. När allt fokus ligger på skjutningar och sprängningar i gängkriminella kretsar blir konsekvensen att mäns våld mot kvinnor hamnar i skuggan. Jag vill dra fram det ur skuggan och säga följande till statsminister. har 299 kvinnor dödats av sin man, pojkvän eller exman. I vart fjärde fall av dödligt våld är det en man som har ihjäl en kvinna som han har eller har haft en relation med. Antalet dubblerades , från 11 till 22. Den farligaste miljön för män att befinna sig i är kriminella gäng och deras uppgörelser. Den farligaste miljön för kvinnor är hemmet, ihop med den man de lever med. Misshandelsfallen är tusenfalt fler, och mörkertalet är skrämmande. Vad anser statsministern om en nollvision för mäns våld mot kvinnor? Vad har regeringen för strategi för att bekämpa detta sannerligen vidriga våld? 48 Statsminister (S): Vi kan inte ha någon annan vision. Jag delar helt avsky mot detta våld. Jag vill gärna vara lite personlig och säga att jag inte kan se något mer omanligt än att ge sig på kvinnor med detta fruktansvärda våld. Det är inte manligt. Låt oss först spika det. Regeringen har sett till att kvinno- och tjejjourerna har fått betydligt mer resurser, för dessa kvinnor behöver det. Men det är klart att det bästa är att arbeta förebyggande; de ska inte ens behöva bli utsatta för detta. Det behövs alltså betydligt mer information och diskussion exempelvis i skolor, men också i andra sammanhang. Jag kan tänka mig att hela idrottsrörelsen diskuterar detta. Vi har också arbetat med det hedersrelaterade våldet och en strategi för att förhindra mäns våld mot kvinnor. Det här arbetet får aldrig avstanna, och jag delar helt uppfattningen att noll är det enda som är godtagbart. roll i det globala klimatarbetet 49 (MP): Klimatläget är långt mer allvarligt än vad forskningen har kunnat visa. FN:s prognoser bygger på att utsläppen börjar minska , men utsläppen fortsätter att öka. Om vi fortsätter med dagens utsläppsnivåer måste vi tvärt komma ned på nollutsläpp . Det betyder att vi har bråttom – riktigt bråttom. Det handlar om våra barns och barnbarns framtid. Det är detta som klimatmötet i handlar om. Vad anser statsministern är roll i det globala klimatarbetet, och hur vill statsministern bidra till höjda klimatambitioner och klimaträttvisa? 50 Statsminister (S): Jag tycker att ska vara väldigt aktivt och pådrivande. Vi ska visa att det går att ha ekonomisk tillväxt och utveckling i samhället som man sänker utsläppen. Det är nämligen den svenska berättelsen, och det är intressant att notera att många länder är intresserade av vad som faktiskt har gjorts och vad som görs. Vi ligger i framkant. Jag tror att de allra flesta har hört om exemplet med stålproduktionen, som förhoppningsvis snart kan ske utan användning av kol. Det är en revolution för stålet. Vi forskar också på elflyg, och vi har snart de första elvägarna i – där lastbilar också kan laddas med el. Att på det sättet ligga i framkant, se till att göra klimatnytta och även tjäna på det genom ny teknik, nya produkter och nya jobb är något som resten av världen tittar på. är i aktivt arbete i EU, och EU är i aktivt arbete globalt. Vi måste se till att stärka klimatomställningen. Nationella verktyg för att säkra jordbrukets lönsamhet 51 (M): Herr talman och statsministern! Vi ligger just nu i slutförhandlingarna om EU:s nya jordbrukspolitik, och även om vi inte kommer att hålla tiden utan dra över med ett eller närmar det sig. Det är anmärkningsvärt att regeringen framhåller att vår ståndpunkt från är väsentligt minskade utgifter. Under den diskussion som har förts har vi talat om väsentligt minskade utgifter och att det ska vara de som kommissionen har föreslagit. får vi signaler från regeringens sida om att det blir ännu större neddragningar. Man driver helt enkelt den linjen, herr talman. Eftersom vi vet att är ett av de länder där jordbruket är som absolut mest beroende av EU-stöden kommer detta att påverka lönsamheten i svenskt jordbruk oerhört mycket. Jordbruket står också för en viktig del i omställningen till ett miljö- och klimatsmart samhälle. Därför vill jag fråga statsministern, herr talman: konkreta verktyg vill regeringen använda nationellt i politiken för att vi ska kunna hålla uppe lönsamheten i svenskt jordbruk? Drar man bort EU-stöd, som vi är väldigt beroende av – vilket vi är överens om, även om regeringen driver en lite tuffare linje just nu – vilka konkreta verktyg ska man då ge jordbruket i ? 52 Statsminister (S): Jag förstod inte riktigt. Det handlar om ett parti som driver på för så lite jordbrukspolitik som möjligt, men ändå ska vi ha så mycket jordbrukspolitik som möjligt. Jordbrukspolitiken som sådan diskuteras ju för sig. Jag menar att den bör förändras, för det som sker – exempelvis med de stora arealbidrag som vi har kunnat läsa om, inte minst i – är inte till fyllest. Dessa bidrag används på ett mycket märkligt sätt, om än lagligt. Det är helt regelrätt, men det är för mig ändå ett mycket konstigt sätt. I har vi en jordbrukspolitik som innebär att vi – naturligtvis – stöder jordbruket.