prot · H60976 · 2019-04-10 00:00:00 — Lärare, ingenjörer och barnmorskor kan stanna kvar ett par extra år på arbetsmarknaden när arbetsgivarna får lite större möjligheter att ge dem bättre villkor. Vi såg dem som behöver röst i världen. stärks vårt försvar kraftigt i en orolig tid för att skydda demokratin och de värden som vi håller högt. kan nu göra mer i det internationella klimatarbetet. ska också, via ett högt och effektivt bistånd, öka ansträngningarna mot fattigdom och förtryck. Det krävs än mer när andra drar sig tillbaka, styrda av snäv nationalism. Vi vill ha ett där alla får plats och blir sedda. Vi ökade resurserna till minskade barngrupper i förskolan i vår strävan efter att personalen ska ha tid att se varje barn. Vi påbörjade arbetet med att återupprätta LSS, så att den som inte kan andas eller äta själv ska återfå rätten till assistans för dessa grundläggande behov. ser vi att den lagstiftning som man föreslagit inte håller måttet och inte räcker. Här måste det ske ytterligare förändringar. Det måste förverkligas hela vägen. Vi såg alla i det ideella som gör ovärderliga insatser för andra. återinförs skattereduktionen för gåvor, som gör att den värmen kan sprida sig till fler. I vårt är samhället nämligen oändligt mycket större än det offentliga. Vi skapar det tillsammans, gamla och nya svenskar, i gemenskaper som familjer, föreningar, församlingar och företag. När sådana gemenskaper stärks som det offentligas kärnuppdrag – vård, skola, äldreomsorg och trygghet – förbättras växer den tillit som är så viktig, också för samhällsekonomin. Vi var beredda att ta över ledarskapet för . blev det inte så, men vi står redo att ta över regeringsmakten. Vi vill ha ökad frihet för enskilda och familjer. Vi vill se insikten växa sig starkare om att företag inte är fiender utan grunden för vårt välstånd. Vi vill ha solidaritet som sträcker sig bortom kultur- och nationsgränser. Vi har viljan att inte lämna någon efter men inte heller hålla någon tillbaka. 123 (MP) replik: Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Jag har faktiskt en ganska enkel och kort fråga till . Sedan tänkte jag passa på att upprepa den fråga om subventioner som inte ville svara på. När jag läste den budgetmotion som lade fram i före valet noterade jag att det fanns flera tämligen progressiva miljöskatter. Jag fann en hel del inspiration i den, ska jag säga. Jag tänkte: Här kan det finnas möjlighet till samarbete. Men i den budget som ni lade fram i fanns det bara en sänkt miljöskatt. Ni gjorde det alltså billigare att släppa ut. Min fråga är enkel: Vad hände? Vad var skillnaden före och efter valet? 124 (KD) replik: Det är alltid roligt att kunna inspirera. Vi var väldigt tydliga, när vi lade fram vår budget, med att den inte kunde innehålla allt. Det var en mycket kort beredningstid, och det var lite beredningsresurser i . Vi fick lov att göra nedslag för att snabbt få det väsentligaste på plats. Det handlar om resurstillskott till kommunerna. Det handlar om resurstillskott till försvar och till polis. Det är alltså områden där vi såg mycket stora behov och där vi snabbt kunde tillföra resurser och reformer. Inte minst på vårdens område ville vi se till att få olika saker på plats. På skattesidan har jag alltid varit öppen för att återkomma till inte minst miljöskatterna och hitta styrmedel som fungerar, som inte slår orimligt hårt mot landsbygden men som styr på ett bra och korrekt sätt. Jag ser precis som att det finns ett antal undantag. Vi pratar väldigt ofta om bensin- och dieselskatt för konsumenten, men vi ser också att det finns undantag kring industrin, till exempel, som jag är beredd att titta på och också ta bort för att vi ska få ett tydligare och bättre uttag av CO2-skatten, som vi vet är ett effektivt styrmedel. Men jag tror att man måste göra det på ett klokt sätt. Jag är lite orolig för den skattepolitik som ni kommer att bedriva när ni eventuellt låter sänkt eller slopad värnskatt för de 300 000 med högst löner i betalas av höjda miljöskatter för människor på landsbygden. Det tror jag är en skattepolitik som inte kommer att fungera särskilt väl. 125 (MP) replik: Det var ett väldigt bra besked: att vi är många som ser problem med de miljöskadliga subventionerna. Det var ett helt motsatt besked jag fick av . Kan vi få ett brett stöd för den gröna skatteväxling som vi ska genomföra är det självklart väldigt bra. Jag kan också lugna och ge ett tydligt besked om att värnskatten inte kommer att ingå i den gröna skatteväxlingen. Det är ett besked som finansministern varit väldigt tydlig med. Vi ska i stället hitta skattesänkningar som gynnar hela landet och träffar många människor som vi sänker miljöskatter. Att ta bort de undantag som finns är en bra början. Precis som säger finns det ett antal undantag för industrin som det finns anledning att ta bort. Att använda miljöskatter som valfläsk och inte genomföra det efter valet noterar jag som synnerligen intressant. Det säger väldigt mycket om vad tror att folket vill ha. Det ligger dock väldigt nära vad jag tror att folk vill ha – politik som gör det dyrare att släppa ut! 126 (KD) replik: Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Jag tror att få som studerar vår valrörelse i närtid skulle se att vi använt höjda miljöskatter som något slags valfläsk. Det var inte vårt huvudfokus. Men jag står gärna för att vi vill se en grön skatteväxling. Det har vi varit tydliga med , och jag delar uppfattning att det finns mer att göra här. Det är dock ett bra besked att man inte tänker låta en skattelättnad för de mest högavlönade betalas av människor på landsbygden. Jag hoppas att det håller hela vägen. Jag tror det fullt ut när jag ser det, men det är ett bra besked vi får här. Sedan vill jag gärna passa på att säga till att en sak i 73‑punktsprogrammet tycker jag är otroligt bra, och det är förbättringar för cykelpendling. Jag vet inte vem jag ska tacka för detta, men jag är beredd att tacka . 127 (L): behöver strukturreformer för att vårda de välståndsskapande krafterna. Det handlar till exempel om integration, skattesystemets struktur, regelverket på arbetsmarknaden, hur vi ställer om till ett klimatsmart samhälle fullt ut, hur vi bygger vidare på kunskapsskolan, hur vi garanterar både kvalitet och mångfald i välfärden och för den delen hur vi återskapar en rättsstat att lita på. Detta sker rimligen bäst med stabilast möjliga regeringsunderlag med fokus på att lösa samhällsproblemen, fråga för fråga. Det är en ny politisk verklighet i . Det är en verklighet där och Företagarna ser stora möjligheter för som industrination medan inte minst LO och är högröda i ansiktet av ilska. Man kan tro att topplocket håller på att gå. innebär för Liberalerna att vi har ett budgetsamarbete med regeringen och ett samarbete kring 73 specifika utmaningar. I övrigt är vi i konstruktiv opposition. Det senare har redan tydligt visat sig här i , där vi har samlat helt andra majoriteter till exempel när det gäller synen på ordningsbetyg och rättsväsendet och dess myndigheter. Sakpolitiken står i centrum, i alla fall för oss liberaler. Det handlar om 73 punkter som i mångt och mycket börjar med att ta strukturella grepp kring just samhällsproblem. Det är dock inte tillräckligt. Mer kommer att behöva ske eftersom olika regeringar under kanske har missat chanserna att reformera centrala institutioner och det svenska samhället som omvärldens hot och möjligheter snabbt förändrats. Vad handlar det då om? Det handlar om skolan såklart. Det handlar om resurser, arbetsro, kvalitet och tidigare betyg. Vi förbereder ett förstatligande. Det handlar om integration, där vi pratar om åtgärder . Vi har väntat väldigt . Vi har en allvarlig integrationsskuld. Det handlar också om skärpta straff och insatser mot hedersrelaterat hot och våld. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Det handlar om språkkrav för medborgarskap. Vi avser att uppgradera det svenska medborgarskapet. Det handlar om jobben. Det handlar om sänkta skatter på arbete, bättre matchning, modernare och effektivare sätt att förmedla arbete och lägre trösklar in i arbetslivet för den som är ung och för den som har invandrat till . Det handlar om arbetsrätten. tillsätts förhoppningsvis en utredning enligt vårt januariavtal om samarbete med regeringen. Det handlar om att modernisera ett stelbent och föråldrat system för dagens arbetsmarknad. Det handlar om bostadspolitiken. Det handlar om marknadshyror på nyproduktion, slopad skatt på uppskovsbelopp vid reavinst och ytterligare saker som kan bli aktuella. Läge och kvalitet ska kunna bedömas annorlunda i hyressättningen. Det handlar om skattepolitiken. Vi pratar om en skattereform. Vi återgår från och med årsskiftet till principen om hälften kvar. Minns ni , tidigare statsminister i ? Vi ska återgå till hans skattenivåer och principer. Då var det korrekt att som socialdemokrat säga ”hälften kvar”. Det stod man för. Det är ändå så, , att den som tjänar tio gånger mer också betalar tio gånger så mycket i skatt till välfärden. Vi pratar om socialpolitiken, och vi gör reformer inom LSS . Vi värnar som sagt både kvaliteten och mångfalden. Vi gör reformer för rättspolitiken. Vi skärper mängder av straff, och vi ser till att 10 000 nya anställda tillförs polisen. Det kommer att bli följdändringar i samtliga andra myndigheter, inte minst inom kriminalvården. Vi gör insatser för miljön. Naturvården och klimatet står i centrum. Vår generations utmaning är att dra ned på vår belastning på miljö och klimat och se till att bli hållbara. Detta var lite bakgrund. Det är ett nytt politiskt landskap. Här tycker vi från Liberalernas sida att det är viktigt att lyfta fram frågan om lärarassistenter. Skolan är framtid. Kunskapsskolan kräver mängder av åtgärder för att vi ska nå fram. Det krävs resurser och vuxna i skolan, men det har varit uppenbart att det finns en lärarbrist i trots satsningar på högre löner och på ordning och reda. I brist på lärare att anställa inför vi därför möjligheten till lärarassistenter så att lärarna ska få vara just lärare. Vi är glada över att nu satsa rejält mot hedersvåld och på stöd till kvinnojourer. Vi måste bryta ned de strukturer som gör att människor kan leva ett liv i utanförskap och som gör att barn, unga och vuxna inte får tillgång till sina grundläggande rättigheter och därmed inte heller friheten att forma och påverka sina liv – detta i ett av världens redan mest jämställda länder. Här permanentar vi nu det nationella kompetensteam mot hedersrelaterat hot och våld som har funnits hos i . De får ett breddat uppdrag, de får en ny plattform och de får också ett fördjupat uppdrag att inte minst möta unga människor som är utsatta för hedersvåld och förtryck. Jag tycker också att det är glädjande att se att vi nu fortsätter att bygga vidare på det som vi fick i den budget från och som gick igenom . Det förstärker ytterligare situationen inom LSS. Här pratar vi om anständighet. Här pratar vi om de mest utsatta, och jag ser fram emot den lagändring som jag hoppas ska komma som ser till att människor får rätt till sondmatning och andningsstöd. Dessutom aviseras en helt ny assistansutredning. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Vi sänker skatterna på det första jobbet, och vi sänker skatterna på den först anställda så att fler ska våga anställa unga och fler ska våga ta steget att anställa sin första medarbetare. Vi skjuter till nödvändiga resurser till rättsväsendet: 820 miljoner ytterligare utöver det som beslutade här . Vi höjer klimatskatterna, för det är riktigt och viktigt. Det är viktigt att prata lite om vårpropositionen. Här lägger vi fast ramverket för hur det ska se ut utöver januariavtalet och vilka ramar vi har. Vi tycker att det är bra att det blir en mer borgerlig budget. Utgiftstaket sjunker i procent av potentiell bnp. Den offentliga sektorns utgifter sjunker, och skattekvoten sjunker enligt vårpropositionen. Detta är prognosen innan vi genomför, som jag ser det, viktiga skattereformer som finns med i januariavtalet. Det är som jag sa, fru talman, i ett tidigare replikskifte: Vi tror på dynamik. Vi tror att man kan göra ännu starkare genom att fler får chansen att lyckas. Vi ska få fler företag, och fler begåvningar ska lockas hit. Det ger ett mer dynamiskt . Det är så vi kan få ökade skatteintäkter, och det är någonting jag älskar. Jag vill ha detta för välfärden och för att jämna ut skillnader. Men det är ju inte så att skattenivåer och skatteintäkter står exakt bredvid varandra. Det kan vara det direkt motsatta. Det funkar varken i skatt eller i skatt. Det här är sammantaget en budget som bygger på ett januariavtal som ska hålla mandatperioden ut. Den har viktiga liberala ingångar. På något annat sätt kan man inte tolka intresseorganisationerna, till exempel Företagarna och , som anser att budgeten är spännande och är nyfikna på vart den ska ta vägen. Vi lägger ett fokus på hur vi skapar välstånd. Vi sätter företagsamheten i fokus. Vidare sätter vi i centrum det personliga ansvaret, skolan och omsorgen om våra mest utsatta medborgare. Det innebär att fler kommer att få chansen att uppleva frihet i . Fler människor kommer att få chansen att förverkliga sina drömmar. 128 (M) replik: Tack, , för din vurm för skattesänkningar! Det behövs också några som ser fördelar med att sänka skatten. Under Alliansens gjorde vi verkligen det tillsammans. Vi sänkte skatten på inkomster med ungefär 100 miljarder och för företag med ungefär 30 miljarder. Det ledde till ökad sysselsättning, men det betyder inte att varje skattesänkning var effektiv – om vi ska vara lite självkritiska. Men vi vet att särskilt jobbskatteavdragen ledde till ökad sysselsättning. Då är frågan hur det kommer att bli framöver. är värnskattens borttagande uppe på bordet. Det är lovvärt. nämnde att många är nyfikna. Jag är nyfiken på hur det kommer att bli för alla andra vanliga löntagare som kommer. När jag läser budgeten och januariöverenskommelsen ser jag just nu fler skattehöjningar än skattesänkningar. Den budget som har kommit handlar om värmekraftskatt, kemikalieskatt och andra miljöskatter. Vi vet att bensin- och dieselskatten kommer att höjas. Vi vet att flygskatten blir kvar. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande och har i medierna diskuterat att helt enkelt införa en fastighetsskatt igen. Vi har hört diskussioner om höjda kapitalskatter och borttagna ränteavdrag. Allt detta driver ändå upp skattetrycket. Min enkla fråga till är: Kommer vanliga löntagare att få ytterligare sänkt skatt den här mandatperioden? 129 (L) replik: Gärna för mig! Men jag vill vara noga med att vi liberaler prioriterar de mest skadliga skatterna först. Vi tror att vägen till välstånd bygger på att öka produktiviteten och öka andelen personer som vill utbilda sig och stanna i . När Spotify förklarar att man funderar över att flytta från handlar det inte bara om tillgången på bostäder i , utan det handlar också om beskattningen av begåvningar. Vi måste se till att världens högsta marginalskatter faktiskt förändras och att brytpunkten flyttar upp. Det är ett viktigt besked. Jag är glad att har ett stort intresse för våra framtida skatter. Jag hoppas att vill delta i arbetet med en skattereform. Den ska vara hållbar, och vi behöver en samsyn om hur vi långsiktigt säkrar breda skattebaser. Det handlar om att se över hela momssystemet, där det finns stora luckor där moms inte tas ut. Det handlar om att fundera över om dagens fastighetsavgift är helt lämplig. Man behöver inte fundera över om varje reform ska innebära ett högre skatteuttag. Det kan vara samma men med ett mer rättvist uttag. Det kan man fundera över. Naturligtvis handlar det också om villkoren för företagsamhet. Jag tror inte att vi ska ändra skattenivån på 3:12-reglerna, men man kan göra ändringar inom 3:12-reglerna. Jag kommer att kämpa för att vi ska kunna fortsätta att sänka skatterna. Utgiftstaken är satta så att välståndsökningar för medborgarna kommer att kunna tas ut genom fortsatta skattesänkningar. Men jag önskar att deltar i arbetet med en skattereform. Det vore värdefullt för oss alla. 130 (M) replik: Jag förstår att önskar det. Jag kan skicka tillbaka att det är bra om de fyra partierna i överenskommelsen först bestämmer sig för vad man vill göra. Vilka problem ska lösas? Vilken inriktning vill man ha? Om man vill ha med ett parti som faktiskt vill sänka skatten för vanliga löntagare är det såklart bra att ha med för att driva på i den frågan. Det verkar just nu vara få partier som driver den frågan. Jag delar helt bilden av att värnskatten är skadlig. Det är bra att den tas bort, men vi kommer att behöva sänka skatten fortsättningsvis även för vanliga inkomsttagare. Jag hör att säger: Varför inte? Men vi får inget besked om det kommer att ske. Vi vet, dessvärre, att det finns familjer där det inte lönar sig att gå till jobbet. kom med en rapport – oj, nu har jag åtta sekunders talartid kvar! Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Det lönar sig inte för alla att gå till jobbet. Det behövs ett bidragstak, och vi ska fortsätta att sänka skatten på låga inkomster också. Jag hoppas att de fyra partierna vill se det. 131 (L) replik: Jag välkomnar detta svar. Jag delar uppfattningen att dessa fällor som människor sitter fast i där det inte lönar sig att arbeta är en av integrationsutmaningens absolut största problem. Den skuld vi sitter i, att det finns mängder av människor som sitter i olika projektanställningar betalade av alla möjliga myndigheter och kommuner där de syr kuddar i stället för att jobba inom offentlig eller privat sektor, eller har instegsjobb, är ett stort problem. Det måste angripas. För detta kan både skatter och bidragstak användas. Det är klart att det måste löna sig att arbeta. Det är grundessensen för att skapa välstånd i ett samhälle. Det är helt korrekt. 132 (V) replik: Det har alltid lönat sig att arbeta. Om vi ska ha ett bidragstak borde det vara för dem som har absolut högst inkomster i samhället. Liberalerna brukar säga sig vara feminister, men de verkar helt ha missat att utforma en ekonomisk politik för det. När man ser på hur Liberalerna fördelar sina reformer är det klart att männen är de stora vinnarna. Det blir dubbelt så mycket till män som till kvinnor i skattesänkningar, och det blir lika mycket till de rikaste som övriga befolkningen får tillsammans. Så såg den ekonomiska politik ut som Liberalerna gick till val på. Liberalernas fördelningspolitik är vida känd som orättvis. Den gynnar höginkomsttagare och män. Det verkar som att Liberalerna inte har insett att män äger nästan dubbelt så mycket som kvinnor, att mäns löner är betydligt högre än kvinnors, att kvinnors medianinkomster är mindre än mäns, att kvinnors andel av mäns pensioner inte ens är och att under en livstid tjänar en kvinna ca 3 ½ miljon mindre än en man. När jag läser igenom 73-punktsprogrammet ser jag knappt något som ändrar på detta utan snarare en politik som förstärker orättvisorna mellan kvinnor och män. Är det för att Liberalerna har fått ett så stort genomslag i de punkterna, , som orättvisorna mellan kvinnor och män kommer att stärkas? 133 (L) replik: Vi liberaler drivs av en tanke om frihet. Vi är besatta av möjligheten att ge människor goda förutsättningar att utjämna livschanser, men vi är mindre besatta av att det kan bli olika utfall av människors hårda arbete, ansträngningar och livsval. Jag delar uppfattning att det är ett stort problem med inkomstspridningen och inkomstskillnaderna i . Finanspolitiska rådets senaste rapport och analys återfinns i vårpropositionen. Det handlar om att kapitalinkomsterna har dragit iväg ofantligt under de år parti agerade stödparti åt regeringen. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Vi vet att det finns fler äldre som andel i befolkningen. Det ökar skillnaderna eftersom folk har mindre i pension än vad de har i inkomst. Vi vet att andelen singelhushåll har ökat. Vi vet att transfereringar inte har ökat i samma takt som lönerna. Vi vet att sysselsättningens sammansättning har förändrats. Det senare är en jätteutmaning. Hur ska vi se till att behålla – om jag uttrycker mig så – medelklassens jobb i ? Det är en gigantisk utmaning. Men när har angripit detta , innan januariavtalet tillkom efter valet, har detta blivit värre, om inte inkomstskillnaderna har slagit rekord därför att de har dragit iväg under tid. Jag tycker att ingenting är viktigare än att vi säkrar resurser i välfärden. Det är genom en fungerande äldreomsorg, en fungerande barnomsorg, en fungerande sjukvård, en fungerande skola och avgiftsfria universitet som vi skapar jämlikhet och förutsättningar för människor att genomföra sina livsdrömmar. Det är också genom att ha en integrationspolitik som inte duckar för det förtryck som kvinnor utsätts för i . Det är den vägen vi vill gå. 134 (V) replik: Den frihet Liberalerna verkar besatta av verkar ske till kostnaden av någon annans ofrihet. Det är ju inte riktigt rimligt. De vars frihet Liberalerna verkar omhulda mest är de stora höginkomsttagarna, det vill säga de som tjänar som eller mer. Det är dem ni prioriterar med 6 miljarder i skattesänkningar till en grupp där är män, och det sker till kostnaden av till exempel uteblivna satsningar på äldreomsorgen eller till och med neddragningar och en sjukförsäkring som det inte ens går att lita på längre, trots att de flesta som är sjukskrivna är kvinnor på grund av att de sliter ut sig i sitt arbete. Det gör är att slå mot välfärden och öka orättvisorna mellan könen, och det beklagar jag. Jag kallar inte det frihet; jag kallar det kvinnors ofrihet. 135 (L) replik: Jag hade ett replikskifte om dynamik och odynamik med förut, men jag får upprepa det när vi drar oss vänsterut på det politiska fältet. Det är ju helt otroligt. När skatterna sänktes av socialdemokratiska regeringar, huvudsakligen under ledning, ökade skatteintäkterna och resurserna till välfärden. När Alliansen gjorde samma sak sänkte vi skatterna, och resurserna ökade till välfärden. Då måste man förstå att samma sak kan ske igen. Det är ju helt avgörande att vi lyckas behålla alla som är välutbildade och får nya företag att investera i . Då betalar de mer pengar i skatt så att vi kan betala alla de människor, till exempel i mitt hemlän , som sliter i och gör att välfärden går runt. Vi måste betala dem, och det gör vi med högre skatteintäkter. Det kan man aldrig göra med höga skattenivåer. 136 (KD) replik: Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Ofrivillig ensamhet är ett stort samhällsproblem som vi pratar för lite om, både i denna kammare och i den offentliga debatten. Det är många som inte har någon att anförtro sig åt eller dela livets glädje och sorg med. Vi vet att ensamheten innebär lidande för den enskilde men också leder till fysisk ohälsa. Faktum är att ofrivillig ensamhet är en lika stor riskfaktor som rökning för att dö . Vi vet till och med att kroppens kärl rent fysiskt drar ihop sig som en sorts protest mot konflikten i att inte få vara människa fullt ut, och det leder till hjärt-kärlsjukdom. Beräkningar som jag låtit ta fram, baserade på forskning, indikerar att ofrivillig ensamhet bara i form av ökade vård‑ och omsorgskostnader bland äldre kostar ca 12 miljarder . Jag som med viss frenesi försökt lyfta fram problemet blev glad när också företrädare för Liberalerna, inklusive partiledaren, skrev om detta – om att känslan av ensamhet leder till fysiska konsekvenser, om att ensamma människor oftare söker sjukvård, om att äldre personer upplever mer fysisk smärta och undernäring och om att man inte ska behöva dö i ensamhet. Liberalerna föreslog också en hel del reformer för att mota äldres ensamhet. kom valet, och efter valet förhandlade Liberalerna fram ett 73-punktsprogram som man får anta var tänkt att svara upp mot de trängande behoven i samhället. Men av Liberalernas engagemang i frågan om ensamhet bland äldre syntes inte ett spår. Bland 73 punkter nämndes inte problemet över huvud taget.