prot · H70914 · 2019-10-03 00:00:00 — Vi ser inte någon större satsning utan mest omfördelning mellan olika poster. Vi ser också att ni inte skjuter till några pengar till kommunerna, där skolorna faktiskt finns. Det ser vi med stor oro eftersom det finns risk att kommunerna måste spara mycket pengar. 20 Utbildningsminister (S): Tack, , för en viktig fråga! Dock är det lite ironiskt att som lägger fram ett budgetförslag som summerar till en lägre summa än den som regeringen står för på utgiftsområde 16 ställer frågan vad regeringen avser att göra. En viktig sak handlar om resurserna till skolan. Där skjuter regeringen tillsammans med och Liberalerna till 5 miljarder i en förstärkning av den kommunala ekonomin. Vi satsar 4,9 miljarder och året därefter 6,2 miljarder på ett helt nytt likvärdighetsbidrag som ger mer pengar till dem som behöver det mest. Till skillnad från innebär våra satsningar en betydande förstärkning. Jag skulle vilja ställa frågan tillbaka till : På vilket sätt innebär mindre pengar till skolan större möjligheter att stärka kunskapsresultaten? 21 (M): Utbildningsministern talar om pengarna som satsas på likvärdighet. Vi ser att lika mycket dras från pengarna till antalet anställda i lågstadiet. Det blir tyvärr plus minus noll. satsar 10,5 miljarder direkt på kommunerna därför att kommuner och skolor säger att de vill ha långsiktighet. De vill veta att de har finansiering så att de inte känner oro för skolan. Man kan då även satsa mer lokalt på de behov man har. Jag tycker alltså att vi gör en ganska stor satsning – 10,5 miljarder är ganska mycket pengar. 22 Utbildningsminister (S): Det som syftar på är en viktig satsning som regeringen gör. har kommuner och landsting klagat över att de får för många små och plottriga statsbidrag. Vi för ihop dem och ger möjlighet att använda pengarna. De ska inte komma tillbaka till statskassan, utan de ska komma till användning i skolan. Därför kommer denna stora satsning på breda statsbidrag till skolan att ha stor betydelse. Att statsbidragen dessutom är socioekonomiskt fördelade är bara bra. 23 (SD): Min fråga är till utbildningsminister . Svensk förskola går på knäna. Personalen går in i väggen och är sjukskriven. Det råder vikariestopp på flera ställen i landet, och alltmer tid måste läggas på kringuppgifter i stället för på själva kärnuppdraget: att spendera tid med barnen. Gruppstorleken är fortfarande större än rekommendationer. Antalet barn per pedagog ligger även det över rekommendationen. I detta desperata läge väljer regeringen i sitt budgetförslag att minska stödet till förskolan med hela . Det motsvarar en minskning om jämfört med föregående år. går åt exakt motsatt håll jämfört med regeringens budget och satsar 1,3 miljarder på förskolan. Min fråga är således: Hör inte utbildningsministern förskolans desperata rop på hjälp, och ser inte utbildningsministern hur situationen ser ut i förskolan ? 24 Utbildningsminister (S): Läget är ansträngt i många förskolor. Det är mycket tack vare de stora ekonomiska insatser som regeringen gjort som läget ändå är hanterligt på de flesta håll. Det är också tack vare dem vi sett minskande barngrupper i statistiken i rad. Den miljard som lägger på förskolan i sitt budgetförslag motsvaras mer än väl av de 3 miljarder som vill skära bort från det stora likvärdighetsbidraget. Det kontrasterar också mot den neddragning man gör på lärarlöner och det man kallar en ambitionshöjning med fler undervisningstimmar, som kommer att dra stora resurser på det lokala planet. Hur detta ska kunna hjälpa situationen i förskolan är för mig en gåta, då kommunerna med ert förslag skulle vara tvungna att spara så mycket på skolan. Ni föreslår 1 miljard till förskolan men en minskning på många fler miljarder för hela skolväsendet. 25 (SD): Jag hade faktiskt förberett ett svar där jag gav all heder åt utbildningsministern och regeringen för att man insett sitt misstag och valt att backa från förslaget om minskat stöd till förskolan. Men jag kan konstatera att jag helt enkelt får lägga det svaret åt sidan. Det framgår dock att utbildningsministern ändå anser att det behövs förbättringar i förskolan. Jag vill veta i klartext på vilket sätt minskade anslag om 700 miljoner leder till förbättringar i vår förskola. 26 Utbildningsminister (S): Det sker inga minskningar i den liggande budgetpropositionen av anslagen som är specialdestinerade till förskolan. Dessutom sker det ökningar av de allmänna anslagen till kommunerna, vilket kommer att ha stor betydelse. Den miljard som vill lägga på förskolan ska enligt själva gå till att barngrupperna ska motsvara 5 barn per anställd. är storleken 5,1 barn per anställd. Hur skulle det utgöra skillnaden i den otroligt negativa beskrivning som ger av förskolan? och målet om nettonollutsläpp 27 (C): långsiktiga klimatmål är nettonollutsläpp av växthusgaser och därefter negativa utsläpp. Utsläppsminskning, upptag av koldioxid i skog och mark och avskiljning och lagring av koldioxid är olika metoder för att nå detta. Övriga EU är på väg mot netto noll, i alla fall en del av medlemsländerna. Vi har fått med oss 24 av de 28 med sikte . Några länder är kvar. är ett exempel. Det är dessutom EU:s mest kolberoende land. Man säger att det inte är vare sig möjligt eller görligt att komma till netto noll 2050. Just nu öppnar man nya gruvor. Vi kan bara konstatera att det är lång väg att gå till netto noll 2050. I en artikel i citeras företrädare för . Man säger precis som på EU-möten: Det beror på hur mycket kan hjälpa oss om vi ska klara av att göra det här. Hur ska vi få med oss , miljö- och klimatminister ? 28 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för den oerhört viktiga frågan! Vi ser alla hur den globala utvecklingen ser ut med stora, viktiga länder som och även som uttrycker tveksamhet till att uppfylla . Vi behöver EU som en ledare som kan gå före och verkligen visa en ambitionshöjning inför klimattoppmötet i . Vi har som sagt redan 24 länder som har gått med på att öka ambitionerna. Vi har en intensiv diskussion inom EU-kretsen kring exempelvis von der Leyens förslag om en just transition fund för de länder som ligger sist och som har låg bnp. är villigt att se hur man kan ge smörjmedel men utan att öka budgeten i EU totalt sett. 29 (C): Det som är så spännande i balansgången är hur vi kan använda EU som påtryckning, stöd och hjälp för att ställa om och se till att inte ta över de länder som inte har samma ambitionsnivå. Det är verkligen en balansgång att både se till att de är med på banan och att ställa de krav som kan vi göra. Finns det några diskussioner kopplade till hur man balanserar de här två delarna så att man inte ramlar ned i det ena diket? 30 Miljö- och klimatminister (MP): vill absolut inte se sänkta ambitioner hos de här länderna, utan vad vi vill är att ge stöd för den sociala dimensionen av en omställning. Vi vet att flera av de här länderna har väldigt hög sysselsättning just inom kolindustrin och att det kan kräva insatser för att övergå till andra sysselsättningar. Sedan finns det också fonder som handlar om själva tekniksprången och hur man kan stödja moderniseringen. Men det är inte så att vi ska se på medan andra fortsätter i samma stil som . Likvärdigheten och anslagen till skolan och förskolan 31 (V): Svensk skola och förskola står inför enorma utmaningar. Vi fick senast rapporter från som tydligt visar hur likvärdigheten sjunker och att elever vars föräldrar är akademiker och har en ekonomiskt bra situation får det lättare i skolan. ser vi hur många barn inte känner sig trygga i skolan. Vi vet att resultaten skiljer sig väldigt mycket från område till område. I samma stund har vi en regering, med i spetsen, som inte lägger några extra resurser till den svenska skolan. Tvärtom tar man bort från de barn som går på lågstadiet och i förskolan. Jag undrar: Vilket ansvar tar för detta, och vilka är motiveringarna till att man gör på det viset? 32 Utbildningsminister (S): Den budget som ligger på bord innebär förstärkningar till skolan. Den innebär att vi inför ett nytt likvärdighetsbidrag som vi bygger ut från 4,9 miljarder till 6,2 miljarder året därefter. För att finansiera detta har vi delvis använt de 2 miljarder som talar om och som har ingått i den så kallade lågstadiesatsningen. Men de pengarna försvinner inte, . De kommer att finnas kvar i skolan. De kommer dessutom – jag antar till glädje – i större utsträckning att hamna i de skolor där behoven är som allra störst. Med det nya likvärdighetsbidraget får den svenska skolan större möjligheter att planera långsiktigt, och det blir större möjligheter för huvudmännen att ta sitt ansvar för att stärka likvärdigheten. Det blir helt enkelt en större förutsägbarhet. Pratet om att 2 miljarder skulle försvinna stämmer inte. De 2 miljarderna finns kvar, och de kommer att fördelas ännu mer rättvist framöver. 33 (V): Tack för svaret, ministern! Det är ganska märkligt, måste jag säga, att vår utbildningsminister menar att , lärarfacken och i princip alla andra som har kollat på budgeten har fel. Det är också ganska märkligt att hålla presskonferenser där man presenterar satsningar som egentligen leder till neddragningar inom andra delar av skolan eller, som ordföranden för sa, att man tar från de yngre barnen och ger det till friskolekoncernerna. Det är ungefär det som de här satsningarna från regeringen kommer att leda till. 34 Utbildningsminister (S): Jag kan bara konstatera att när man slår ihop det som sker i den svenska skolbudgeten slutar det på plus, inte på minus. Jag skulle vilja se den uträkning som gör anspråk på att visa att det slutar med något annat än plus. Dessutom tillför regeringen 5 miljarder i förstärkningar till den kommunala ekonomin. Jag delar oro över den kommunala ekonomin. Det behövs förstärkningar, men det kan man ordna utan att säga absolut fel om vilka förstärkningar vi gör. Regeringens justering av energiskatterna 35 (KD): När M-KD-budgeten röstades igenom hävdade miljöminister att den i stort sett körde klimattoppmötet i av banan. Hon pekade på hur det då stod klart för omvärlden att riksdag mitt under pågående klimattoppmöte röstade igenom en budget som gjorde det billigare att släppa ut koldioxid, bland annat genom att ta bort överindexeringen av bränsleskatten. För att citera miljöministern togs det emot med bestörtning. Med den budget som presenterades för genomför nu miljöministern och hennes parti samma sak, fast dubbelt så mycket som vi gjorde. efter att budgeten lagts fram var miljöministern på i . Jag undrar: Hur var reaktionen där på regeringens och därmed förslag som gör det billigare att släppa ut koldioxid? Var det samma bestörtning och domedagsstämning som i ? 36 Miljö- och klimatminister (MP): Det som syftar på är den justering av energi- och koldioxidskatter som regeringen gör med hänsyn till den ökade inblandning av biodrivmedel som kommer att ske från och med årsskiftet. Det viktiga är att vi ska minska utsläppen. Den reduktionsplikt som regeringen har infört, som innebär att vi har ständigt ökad inblandning i bensin och diesel enligt en viss kurva, är någonting som på riktigt minskar utsläppen, till skillnad från när M och KD bara tar bort en bensinskatteindexering. Då handlar det bara om att göra det billigare att släppa ut. Vad regeringen gör är att föra en aktiv politik för att gynna biodrivmedel och för att faktiskt få ned utsläppen. 37 (KD): Jag ska citera från promemoria om det som genomförs i budgeten. ”I promemorian föreslås en sänkning av koldioxid- och energiskatten på bensin och diesel. Förslaget föranleder ändringar i lagen om skatt på energi. Ändringarna föreslås träda i kraft .” Det handlar om energiskatter, precis det som jag frågade om. Är det så att it’s okay when we do it, eller hur är tanken hos ministern? Vad tänker ministern göra nu? Kommer ministern att åka till och nästa toppmöte? 38 Miljö- och klimatminister (MP): Jag kommer med stolthet att åka till klimatmötet i . Där kommer jag att berätta om den reduktionsplikt som vi har infört, som faktiskt minskar utsläppen på riktigt och är det mest kraftfulla instrument vi har. noterar jag att det finns andra partier här i riksdag som är helt inställda på att endast göra det billigare att släppa ut. är det ju inte parti, men går fram med en väldigt kraftig sänkning just . Det kommer inte att minska utsläppen. Förtroendet för rättsväsendet hos brottsutsatta företag 39 (L): av butiker har haft stölder och snatterier bara . av dem valde att inte polisanmäla. har upplevt hot eller våld i samband med stöld. av dem valde att polisanmäla. har haft inbrott . Tack och lov har dessa polisanmälts. Detta är siffror enligt Svensk Handels trygghetsbarometer. Vi kan konstatera att många handlare har tappat tron på rättsväsendet och slutat att polisanmäla. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet vad han vill göra i närtid för att återigen skapa förtroende för rättsväsendet hos våra handlare runt om i . 40 Justitie- och migrationsminister (S): Till att börja med vill jag säga att vi har en bra dialog med och om denna problematik. Jag träffade företrädare för Icahandlarna för sedan för att gå igenom de åtgärder som vi nu vidtar. Det handlar om flera olika åtgärder. Den viktigaste är kanske den stora satsning vi nu gör på . De satsningar som vi går fram med nu är större än . När vi nu expanderar polisen och anställer ytterligare 10 000 är det en ökning . Sedan vi ställde ut detta löfte har vi ökat personalstyrkan med över 3 000 anställda. Det är klart att det är oerhört viktigt att veta inte bara att det finns en stark polisnärvaro utan också att de anmälningar som man får in blir utredda på riktigt. Där är den stora satsningen oerhört viktig för livsmedelsbranschen. 41 (L): Tack, statsrådet, för svaret! Det är jättebra med polissatsningar – det är vi helt överens om – men låt mig citera en handlare: kommer , och sedan läggs allt ned. Att bedriva näringsverksamhet ska bygga på framtidstro, engagemang och tillit och på att tjäna pengar, inte på pessimism, likgiltighet och misstro eller på att tömma den egna plånboken när andra tömmer ens butik. Jag tycker inte att man kan vänta på fler poliser, statsrådet, utan handlarna behöver ha åtgärder . 42 Justitie- och migrationsminister (S): Situationen är den att de poliser som vi började utbilda under den förra mandatperioden går ut . Detta är en satsning som faktiskt får effekt i närtid. För varje halvår kommer ytterligare ett antal hundra poliser att gå ut de nya utbildningar som vi har startat. Vi utbildar nu så många poliser än vad som var fallet när vi tillträdde . Därutöver måste vi titta på en del lagstiftning, till exempel tillträdesförbud till butiker. Denna fråga jobbar vi också aktivt med i regeringen. Arbetet med att förebygga ungdomsbrottslighet 43 (S): var jag med och ordnade ett öppet möte i om trygghet. Trots att regnet fullkomligt öste ned kom det över 40 personer till Tunabergsskolan för att diskutera brottsligheten. Det blev ett riktigt bra möte. Föräldrar, nattvandrare, elever och till och med en pensionerad polis deltog i diskussionen, och det blev en helt annan diskussion än den vi ser på tv eller i sociala medier. Den typen av diskussion är ofta svart och vit och har enkla svar, men här blev det ett resonerande samtal. De flesta inläggen handlade om hur vi ska hålla unga borta från kriminalitet från första början. Detta var fokus hos dem som var på mötet. Vad kan skolan göra? Vad kan göra? Vad kan vi alla göra för att motverka det? Min fråga till justitieminister blir ett eko från mötet: Hur arbetar regeringen med att förebygga brott? 44 Justitie- och migrationsminister (S): Först vill jag tacka för när jag senast besökte . Jag fick en genomgång av polisen om hur de jobbar mot gängkriminaliteten och deltog också i en av de trygghetsvandringar som jag tycker genomförs på ett utomordentligt föredömligt sätt i . Det är ett konkret sätt att förebygga brott i stadsbilden. Regeringen presenterade det stora 34-punktsprogram som på olika sätt är ett massivt program mot gängkriminaliteten. Där skärper vi en del straff, och vi går fram med ökade möjligheter när det gäller verktyg för polisen. Det finns också starka sociala insatser i programmet, till exempel att satsa mer på skola och socialtjänst i utsatta områden och se till att finns i de utsatta områdena och så att vi klarar av att bryta nyrekryteringen till de kriminella gängen. Om vi ska klara detta handlar det om att också satsa förebyggande. 45 (S): Tack för svaret, ! Det känns betryggande att regeringen tänker i dessa banor och att det inte bara blir en diskussion som handlar om förstärkning av polisen, som såklart är nödvändig. Detta kom vi också snabbt fram till på mötet. Vi har en hel del punkter från mötet som jag ska redogöra för vid ett annat tillfälle. Jag tror att det är viktigt att inte bara regeringen utan också vi i allmänhet har denna typ av diskussioner. Det finns ett sug efter det, och vi måste ha det därför att vi måste komma till rätta med brottsligheten. 46 Justitie- och migrationsminister (S): Just därför måste man arbeta brett. har vi ett nationellt brottsförebyggande program och också nya uppdrag för att se på detta. Jag tror att det handlar om sådant grundläggande som hur och skolan fungerar i de områden vi talar om men också om att det finns en möjlighet till framtidstro för de ungdomar vi pratar om. Bara detta att vi har mycket lägre arbetslöshet bland ungdomar nu än för fyra är oerhört viktigt ur ett förebyggande perspektiv. 47 (MP): Min fråga går till , minister för internationellt utvecklingssamarbete. Antibiotikaresistens är ett allvarligt och växande problem. uppskattar att vi kan vara i ett så akut läge att 10 miljoner människor dör på grund av resistenta bakterier. Vi talar här om en global kris. Alla delar av världen drabbas, med mest påtagliga konsekvenser för låginkomstländerna. har en tradition av att arbeta förebyggande både i sjukvården och i djurhållningen för att motverka antibiotikaresistens. Det är viktigt att tar ett globalt ansvar för att motverka resistensen. till min fråga: Vilka internationella insatser gör regeringen för att komma till rätta med antibiotikaresistensen? 48 Statsrådet (MP): Tack för frågan, ! Som säger har vi rätt att vara ganska stolta i över det arbete vi har gjort. Vi har jobbat brett inom jordbruket, djurhälsan och hälsovården för människor tillsammans med en rad olika myndigheter för att få ett bra arbete för att begränsa riskerna när det gäller antibiotikaresistens i , men vi har insett att det inte räcker. Detta är en global fråga, och bristen på ny antibiotika är något som berör oss alla. Om man i många andra länder fortsätter att använda antibiotika på ett felaktigt sätt kommer det att leda till problem också för oss. Därför har vi dragit igång ett omfattande arbete internationellt, dels när det gäller FN, dels när det gäller den nya fond där vi nu satsar 20 miljoner och som har inrättats internationellt och globalt för att begränsa riskerna. 49 (MP): Kan du berätta mer om vad som kommer att ingå i fonden, , och vad den förväntas bidra till? Jag undrar också hur du ser på att andra länder nu kommer att följa efter? är det väl och som har lagt in pengar. Hur ser du där? (TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna om att vi alltid talar via talmannen.) 50 Statsrådet (MP): Detta är en helt nyinrättad fond som var först med att sätta till pengar till, och kommer också. Vi tror och hoppas att många andra länder kommer att följa efter, för detta är en otroligt viktig fråga. Som frågeställaren sa finns det en risk för att vi om några decennier har 10 miljoner döda på grund av bristen på antibiotika och att antibiotikaresistens skapar stora problem. Annars kommer vi att få enorma kostnader för samhället. 51 (M): Klimatklivet är ett investeringsstöd till lokala och regionala åtgärder som ska minska utsläppen av koldioxid och andra gaser som påverkar klimatet. Exempel på beviljade åtgärder är cykelgarage och fordonssimulatorer i undervisning. Klimatklivet är oansvarig politik som har visat sig leda till små men väldigt dyra utsläppsminskningar. Att regeringen då dubblar denna miljardkostnad är obegripligt. ökade utsläppen i . Det är ett uppenbart underbetyg till regeringens klimatpolitik. Prioriteringen gör att städerna blir exkluderade från Klimatklivet, vilket är svårförklarat eftersom det är just i städerna som partiklar och emissioner gör som mest skada. Fyra miljoner dör av luftföroreningar. Varför är stadstrafiken exkluderad i Klimatklivet? 52 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, från , för den här frågan! Den kommer som presenterar sin skuggbudget, där man helt skär bort Klimatklivet. Det stämmer inte, som säger, att Klimatklivet är ineffektivt och inte gör skillnad på riktigt. Vår myndighet analyserar detta och ser att det är det kanske viktigaste instrumentet för omställning runt om i hela landet. Det gäller såväl kommuner och regioner som företag, som då kan satsa på klimatsmarta tekniksprång och investeringar i exempelvis laddinfrastruktur i hela landet och biogasanläggningar. Jag skulle kunna nämna en rad företag som har fått detta för att ställa om, men det hinner jag inte. presenterar en skattesänkning om 7 miljarder på bensin och diesel – exakt det instrument som alla experter säger är det mest effektiva sättet att minska utsläppen. 53 (M): Det är väldigt bra att vi alla värnar om klimatet och miljön. Mot bakgrund av att utsläppen ökade är det dock knepigt att statsrådet står här och säger att detta är så effektivt. Det är också så att branschen nu upplever att det är konstigt att städerna exkluderas från Klimatklivet. 54 Miljö- och klimatminister (MP): Man får skilja mellan den långsiktiga och den kortsiktiga utsläppsminskningen. För den kortsiktiga utsläppsminskningen har vi koldioxidskatten som det absolut viktigaste instrumentet. Höj bensinskatten, så ska ni få se på utsläppsminskningar! De sociala konsekvenserna är dock ganska omfattande. För den långsiktiga omställningen krävs i stället ett klimatkliv. Då behövs det ett industrikliv och ett tekniksprång, och det är det vi gör med Klimatklivet. Vi har också ett stöd för gröna städer – som tar bort. 55 (SD): För att få lite perspektiv: Bara människosmugglingen i omsatte , enligt Europol. Det är pengar som på riktigt stärker den organiserade brottsligheten runt om i . Nyheter under gårdagen avslöjade både att den nigerianska maffian nu har etablerat sig i med människohandel och droghandel och att till och med en socialdemokratisk politiker tjänar stora pengar på människosmuggling till . Vill man slippa undan en diskussion om det egna ansvaret för en havererad migrations- och kriminalpolitik kan man absolut fokusera på att skuldbelägga enskilda individers missbruksproblem i , och man kan alltid hävda att man tar människosmuggling och människoexploatering på allvar. Jag tycker dock att gårdagens nyhetsflöde visar hur mycket verkstad som verkligen finns bakom de orden. Vad avser justitieminister att göra för att på riktigt motverka inhemska aktörer – kollegor eller ej – och internationella ligor som ägnar sig åt människohandel och människoexploatering? 56 Justitie- och migrationsminister (S): Till att börja med kan man väl konstatera att asylinvandringen generellt sett i nu ligger på väldigt låga nivåer. Vi har den lägsta nivån . Vi har dessutom fått ordning inte bara på den sidan utan också på att människor som får avslag på sina asylansökningar också lämnar ; har över 70 000 lämnat efter att de har fått avslag eller för att de är asylsökande. Det innebär att vi nu är igenom migrationskrisen, och jag kan säga att jag inte var med om att ta ur den krisen för att sedan leda tillbaka landet i den. Vi kommer att se till att aldrig hamna i den situationen att 2015 upprepas. Människosmuggling är ett allvarligt brott, för man använder sig av – utnyttjar och exploaterar – svaga människor för att tjäna pengar. När man gör det ska man veta att polis- och rättsväsendet ser mycket strängt på det.