prot · H60973 · 2019-04-04 00:00:00 — En del vill populistiskt hävda att det här är en konflikt mellan stad och land, men det är tvärtom. Den nationella planen ligger orörd. Höghastighetståg och nya stambanor är någonting som ligger därutöver. Vi får inte i hamna i det läge som många europeiska länder har hamnat i och sätta stad mot land. Vi ska tvärtom se nödvändigheten av att bygga en infrastruktur som stärker hela landets förutsättningar. Därför finns landsbygdsvägar med. Därför finns sjöfarten med. Därför finns också utökad kapacitet när det gäller nya stambanor. Jag ska säga någonting om kompetensförsörjningen. Jag uppskattar att tog upp jämställdhetsaspekten när det gäller hela transportsystemet. Detta kräver en egen, särskild debatt, för vi har en del hemläxor att göra för att säkerställa att vi har ett jämställdhetsperspektiv i utformningen av vår transportpolitik. Det är någonting jag tänker ta tag i. När det gäller kompetensförsörjningen för de 235 000 jobb som den nationella planen kräver för att kunna genomföras är det ingen tvekan. Om vi ska klara detta – och det är inga enkla jobb det handlar om, utan det är avancerade jobb: logistiker, ingenjörer, planerare och chaufförer – måste branscherna och vi se till att detta blir en attraktiv bransch att söka sig till och att den drar till sig intresse från hela den svenska befolkningen. Här finns en jämställdhetsutmaning. Vi måste se till att det blir attraktivt för både kvinnor och män att arbeta inom infrastruktursektorn och att både kvinnor och män drömmer om att vara med och förverkliga klimatmålen och att se till att blir lite vassare och lite spetsigare när det gäller att få ett bra och effektivt transportsystem. Därför tror jag att det är viktigt att vi alla, oavsett partitillhörighet, för en ordentlig diskussion om det som händer inom Transportsverige och om hur viktigt det är att fler söker sig till denna bransch för att vi ska kunna klara de klimatutmaningar som vi står inför, kunna göra rätt investeringar och ha personella resurser för detta. Jag tänker avsluta med att säga någonting om den reaktion jag fick när vi levererade den nationella planen. När jag var i och hade presskonferens om Sydostlänken var det folk som grät av glädje över att vi där kunde presentera en stor satsning i en region som kände att man inte tidigare uppmärksammats. I och i Dåva var man väldigt glad över satsningen på Norrbotniabanan. I hamn jublade man av glädje. På många olika ställen i väcker infrastrukturinvesteringar hopp och framtidstro – detta vet ni allihop. De väcker hopp om att vi faktiskt kan bygga starkare, men de väcker också hopp om att det är möjligt att klara klimatutmaningen med smarta investeringar. Jag tror att den nationella planen, med dessa 700 miljarder, och våra ambitioner att därutöver göra viktiga satsningar är helt avgörande i det samhällsklimat som befinner sig i. Vi ska naturligtvis göra saker bättre, och vi ska naturligtvis se till att resurserna används på bästa och mest effektiva sätt. Men vi ska aldrig tveka i fråga om att de investeringar vi nu gör görs för att vi ska klara klimatmålen och för att vi tror att detta är möjligt. De görs för att hela landet ska leva och kunna växa, och vi gör detta för att vi tror att det är möjligt. Politik handlar om att agera – inte bara snacka. Vi har satt besluten på plats. Vi levererar en nationell plan som är den största . Jag är väldigt glad över det, och jag är också glad över uppslutningen. 175 (KD) replik: I mitt anförande tog jag upp två frågor som jag väldigt gärna vill ställa till . Den ena är, utifrån den debatt som har förts om signalsystemet, hur regeringen ser på denna fråga. Det är ju svidande kritik som förts fram från , och det är också svidande kritik som förts fram från dem som ska använda systemet. Det vore bra att få någon form av klargörande om hur regeringen uppfattar läget, särskilt som vi nu har hört att C och L kommer att driva frågan att detta på något sätt ska hanteras. Den andra frågan rör det jag själv tog upp i mitt anförande och är väldigt glad för. Jag vet att alla länder med jämna mellanrum brukar säga att vi ska hålla varandra i handen så mycket vi bara kan och så vidare, och sedan kanske det inte händer så mycket. Men har ändå den norska regeringen gett tydliga signaler om att man vill samverka med och . Då är jag givetvis nyfiken på hur vi i kommer att hantera detta. Det vore oerhört bra att få till någon form av övergripande samverkan. Jag personligen skulle till och med tycka att det vore spännande att ha en parlamentarisk utredning bestående av parlamentariker från alla tre länderna och verkligen ta ett helhetsgrepp. Det handlar om våra transporter i norr, det handlar om transporter i och det handlar om den nordiska triangeln. Vi har oerhört många skäl att hitta en gemensam positiv samverkan mellan våra tre länder, särskilt med tanke på de stora godsflöden och den nya handel som kommer att ske. Jag tror att vi alla underskattar vad som händer när nu bygger den nya sidenvägen. Det finns en spännande siffra: var av jordens befolkning. Vi är nu på väg att bli 5–av jordens befolkning. Det innebär att vi blir mer och mer beroende av handel med andra. Från att ha varit dominanten kommer vi att bli en av förhandlingsparterna. Då blir det viktigt att även vi i har väl fungerande infrastruktur. De två frågorna vill jag ställa. 176 Infrastrukturminister (S) replik: När det först gäller ERTMS välkomnar jag . Jag tycker att det är bra att man gör granskningar. Jag noterar också att de rekommendationer som kallar totalt svidande kritik säger ”rekommenderar i rapporten att tar fram en strategi för i vilken utsträckning och hur reinvesteringsåtgärder utanför den nuvarande ERTMS-planen ska genomföras”. Det är ett antal rekommendationer som jag tycker är ganska väl avvägda. Jag tycker att agerar ganska klokt i detta, och vi kommer naturligtvis att hantera det inom . När det gäller ERTMS bör man ändå komma ihåg, eftersom jag har lyssnat på debatten, att det är fem gånger fler förseningsminuter och fel per bankilometer på ställen som inte har ERTMS. Alla ni som talar er varma för punktlighet och ökad punktlighet bör fundera på hur det skulle påverkas om ATC-systemet blev kvar – för att inte tala om de i uppgraderingskostnader som det annars skulle kosta för ATC. Vi bör alltså vara varsamma med orden när vi diskuterar ERTMS. Det är viktigt att vi har ett väl fungerande signalsystem. Jag tycker att det är bra att gör en ordentlig granskning. Jag tänker se till att vi arbetar för att kunna uppgradera både vårt ERTMS-system och vårt järnvägssystem på ett bra sätt. Men jag tror också att det är viktigt att inse detta: Att säga nej och stopp nu kommer i sin tur att kunna leda till ganska allvarliga följder för punktlighet och tillförlitlighet i det svenska järnvägssystemet. När det gäller är kanske min prioritering i det korta perspektivet att se till att vi får en elektrifiering av Meråkerbanan ända fram till . Den är viktig för , för att kunna komma kust till kust mellan och . Men naturligtvis har vi ett bra fungerande samarbete med norrmännen. Jag ska återkomma i min andra replik och förklara lite mer om hur jag tänker i strategin när det gäller både och . 177 (KD) replik: Läser man hela texten om ERTMS ser man att det förs fram hård kritik. Framför allt godsoperatörerna uttrycker i sina inlägg en stor oro. har inte vi som parti lyft frågan, men det är andra som har gjort det, hur regeringen ser på huruvida man ska vara med och bidra till att de kan vara med och köra, med andra ord stödja dem ekonomiskt, eller inte. Det är lite viktigt att regeringen svarar på vad som händer om man nu fortsätter med detta system när det förs fram så hård kritik. Det saknar jag lite i debatten. Sedan väntar jag med stort intresse på att få höra hur vi ska fortsätta jobba med våra nordiska grannar. Det är ju ingen hemlighet att jag kommer från den bygd jag kommer från, och vad vi ser är att i längden inte kommer att kunna hantera allt godsflöde. , som alltså är nybyggd, är just nu mig veterligen tyngst trafikerade godsplats med 2 500 lastbilar . Vi behöver lyfta över till järnväg, och det kan vi inte göra om vi inte gör investeringar även i södra delen. hamn är största hamn. Det finns alltså saker vi behöver göra även i den nordiska triangeln. Därför är jag glad att just den norska regeringen öppnar dörren för ett samarbete och är givetvis nyfiken på hur den ämnar svara på det öppnandet. 178 Infrastrukturminister (S) replik: Jag är precis som norrmännen väldigt glad åt de satsningar vi gör i hamn. Det är vi som gör dem. Vi ökar kapaciteten. Sjöfarten är kanske en av de viktigaste vägarna för att kunna öka godskapaciteten mellan och , vid sidan av förbättrade järnvägsförbindelser. Vi valde från svensk sida att under förra mandatperioden lyfta fram ökade möjligheter för CEF-finansiering inte bara fram till utan till , upp till och vidare till . Det var mitt sätt att tydliggöra att medfinansiering för infrastruktur från EU inte ska vara förbehållen bara verksamhet i . Det måste vara hela landets angelägenhet. Där kommer cross-border-projekt att vara prioriterade. Där har vi goda möjligheter att prata om samfinansieringsmodeller, inte minst med våra norska vänner. Den här arbetsmarknadsregionen kommer att öka. Våra relationer och kommunikationer mellan , och kommer att öka. Men varje nation äger också sina beslut, vilket vi har märkt i diskussionen om Meråkerbanan. Sedan jag och invigde bron vid Stora Helvetet går elektrifieringen hela vägen fram till den norska gränsen. Sedan har vi en regering i som har valt att inte gå vidare med fortsättningen. Jag har varit tydlig med att vi från svensk sida vill ha en elektrifiering. Det vore bra för , det vore bra för och det vore bra för hela regionen. Fortsatt gott samarbete, som vi har när det gäller och när det gäller andra delar av transportsystemet, kommer jag alltså definitivt att verka för. 179 (M) replik: Tack för anförandet, infrastrukturministern! Det var väldigt positivt. Möjligtvis skulle jag kunna be om en viss ödmjukhet i beskrivningen av hur fint allting blir nu när man satsar 700 miljarder. Jag har inte varit så länge i det här utskottet, men jag har vid ett antal tillfällen lyssnat på och läst dessa debatter och har hört infrastrukturministern säga ungefär samma sak tidigare. Jag har också hört företrädare från allianspartierna påminna om hur historien har varit. Man skulle kunna säga tvärtom: av underinvesteringar i järnvägsunderhåll tillträdde alliansregeringen och satsade 100 miljarder mer. Sanningen är – och det vet jag att även vet – att alliansregeringen fördubblade anslagen till järnvägsunderhållet . Men det var faktiskt inte det jag skulle ta upp. Jag skulle ta upp det som jag lyfte i mitt anförande om järnvägens punktlighet. Som många andra har tagit upp här är det fortfarande så att väldigt många inte kommer . Tågen är försenade. Jag och många med mig har en sådan här app där det ofta kommer en flash när man har bokat biljett som säger att tåget är inställt. Man står och trängs på tåget. Det är fortfarande kaos, helt enkelt. Då är min enkla fråga – ja, den är kanske inte så enkel, men jag hörde från säga att också hon tycker att detta är viktigt och det är ju er samarbetspartner i regeringen: Vad säger infrastrukturministern? Kommer punktligheten att bli bättre? 180 Infrastrukturminister (S) replik: Om vi börjar med järnvägsunderhållssatsningarna under alliansregeringen är det sant att det gjordes en ökning. Men fanns det en finansminister som sa att det var olönsamt att göra investeringar i järnväg och tydligt markerade sitt ointresse. Det var alltså inga stora nyinvesteringar, men jag kan gratulera er till att ni gjorde en viss ökning av järnvägsunderhållet. Den har vi tagit vid och ökar kraftigt. Och det är väl bra, för funktionaliteten i järnvägen behöver vara bra. När det gäller punktligheten ska man komma ihåg att den nu ökar. Det kan vara bra att veta. De senaste siffrorna vi fått visar att punktligheten ökar. Det har inte varit några stora bränder eller katastrofer, och vi har haft lite bättre väder. Då ökar punktligheten. Skulle man vilja ha väldigt bra punktlighet skulle man bara reducera trafiken. Det tror jag att alla här i kammaren också inser. Men det tänker vi inte göra. Intresset för att åka tåg ökar nämligen. Godstransporterna måste också öka. Därför har vi den svåra utmaningen i att se till att ha hög trafiktäthet och försöka upprätthålla målen som branscherna har satt upp när det gäller punktligheten. Jag tror att en viktig del som vi alla måste komma ihåg är att de stora volymer av underhållsinsatser vi kommer att göra framöver kommer att vara en utmaning för punktligheten. Därför ställer vi krav på planering av järnvägsunderhållet, på en åtgärdsplan och på förutsägbarhet. Det kommer att vara helt avgörande för att operatörerna ska klara de mål de själva har satt upp för punktligheten. Samma sak är det med ERTMS, som jag nämnde. Om skulle få sin vilja igenom – ursäkta att jag adresserar dig här, – så att vi drar i bromsen för ERTMS skulle det kanske få negativa effekter för punktligheten framöver. Vi måste vara medvetna om det, med tanke på det stora glapp vad gäller punktlighet som finns mellan sträckor med ERTMS och de som är utan ERTMS. Jag kommer att jobba för att punktligheten ska bli bättre. Men vi måste också se till att det svenska järnvägssystemets tillförlitlighet och legitimitet ökar. Punktligheten är en viktig del. Det andra är vilken kapacitet vi faktiskt har i järnvägssystemet. 181 (M) replik: Jag vill tacka för den klädsamma ödmjukheten. Det tycker jag var bra. Väljarna vill ju inte att vi står här och skäller på varandra om vem som kastar flest miljarder. Det är viktigt att vi signalerar att det faktiskt finns en bred politisk enighet om att satsa på järnvägsunderhåll. Det gör det nämligen. Åter till punktligheten. Jag och många med mig som pendlar och reser med tåg känner inte riktigt igen oss i den beskrivning som infrastrukturministern ger. Jag lyfte i mitt anförande fram att förseningarna nådde all-time-low, med 62 000 försenade timmar. Lägg till det att menar att bristerna i järnvägsanläggningarna, som vi har varit inne på , kommer att leda till att punktligheten kommer att försämras framöver. Det blir därför viktigt att skicka information till människor. Kommer punktligheten att bli bättre eller inte? Jag vet att många vill det. Men kan infrastrukturministern lova något om det? 182 Infrastrukturminister (S) replik: Jag tror att alla inser att det med de underinvesteringar som har varit finns betydande utmaningar i järnvägssystemet. Det kommer såklart att innebära att när vi har gjort järnvägsunderhållsinvesteringar på vissa sträckor, när vi har gjort reinvesteringar, kommer punktligheten att öka ordentligt, precis som det har gjort på de sträckor där man kanske har investerat i ERTMS. På andra ställen kvarstår reinvesteringsåtgärder. Utgångspunkten måste vara att vi skapar en förutsägbarhet. Men ja, utgångspunkten måste vara att punktligheten ökar. Det handlar om att bygga legitimitet och tilltro till järnvägssystemet. Sedan mäts punktligheten också i hur pendeltågstrafiken fungerar. Där finns det flera operatörer som har ett gemensamt ansvar. Vi såg inte minst hur skip-stop i försämrade punktligheten, när man hittade på ett eget sätt att hantera transporten inom . Vår utgångspunkt måste vara att säkerställa att man känner ökad tilltro till både punktligheten och kapaciteten i det svenska järnvägssystemet. Underhållsinsatserna som planeras är den viktigaste insatsen i detta. Det andra är samordningen mellan tågoperatörerna, därav punkten i 73-punktsprogrammet där vi säger att tillsammans med tågoperatörerna ska ta fram en gemensam underhållsplan med åtgärdslista, så att vi skapar förutsägbarhet. Jag tror att det kommer att vara helt avgörande, inte minst för underhållsföretagen, för att få mer tid i spåren och mer utrymme för att kunna göra rätt investeringar. Det är min utgångspunkt. Det är nu vi agerar för att öka punktligheten. 183 (V) replik: Jag tycker om infrastrukturministerns inramning av den här debatten. Infrastrukturinvesteringar är någonting som väcker stort intresse och kan väcka hopp i många områden. Jag tror att vi behöver mer storslagna projekt, så att människor känner lite hopp om framtiden. Det var också bra att infrastrukturministern tydligt tog fasta på klimatmålet om att minska utsläppen från transportsektorn och att det ska vara vägledande för all regeringens politik. Med anledning av klimatmålet undrar jag, i min första fråga, ifall infrastrukturministern är beredd att göra några justeringar i infrastrukturplanen så att den tydligare styr utifrån klimatmålet. Det är precis vad och råder regeringen att göra. Det är härligt att höra om de stora satsningar som ska göras: dubbelspår mellan och , fyrspår mellan och , Norrbotniabanan – Liberalerna kan äntligen få ta tåget till . Vi andra kan få åka vidare till , , , Sydostlänken och så vidare. Men, infrastrukturministern, alla de har gemensamt att de ligger sist i infrastrukturplaneringen. Är ministern beredd att tidigarelägga någon eller några av dessa otroligt viktiga tågsatsningar? Avslutningsvis vill jag att ministern kommenterar det som sas tidigare av om signalsystemet ERTMS. Kommer det signalsystemet att bli föremål för förhandlingar mellan regeringen och dess samarbetspartier, så att regeringen kanske kan skjuta på implementeringen tills vi vet att det verkligen levererar vad det ska? 184 Infrastrukturminister (S) replik: När det gäller det sistnämnda måste vi definitivt prata om ERTMS, om underhållsinsatser och mycket annat. Det är saker som påverkar tillförlitligheten och funktionaliteten i det svenska järnvägssystemet. Jag tror i och för sig att med det engagemang som finns i trafikutskottet kommer många att vara engagerade i hur ERTMS utvecklas framöver. Jag försökte bara beskriva den målkonflikt vi står inför och var lite förvånad över att trafikutskottets ordförande så enkelt ville säga stopp, , utan att riktigt redovisa vilka konsekvenser det skulle få för det svenska järnvägssystemet, ekonomiskt och när det gäller funktionaliteten och punktligheten. Man måste ändå veta konsekvenserna av det. På samma sätt bör man ha konsekvenserna klara för sig av att tidigarelägga alla investeringar i en nationell plan. Ingen är mer ivrig än jag när det gäller att komma igång med många av de, inte minst, järnvägssatsningar som finns. Men alla här i kammaren vet att det kräver långsiktiga planeringsförutsättningar. En tidigareläggning innebär också att vi måste allokera resurser tidigare. Det är inte alldeles enkelt. var med i framtagandet av den nationella planen. I det sammanhanget såg jag inte några krav på tidigareläggande. Jag är väldigt nöjd med de satsningar vi har med i den nationella planen. Det är den största järnvägssatsningen i modern tid. Det kommer att krävas ganska noggranna förberedelser för att planeringen ska kunna genomföras. Jag träffade så sent som ett antal landshövdingar för län längs hela vägen för nya stambanor. De uppvaktade mig just för att prata om att de behöver bättre förutsättningar för att kunna genomföra planeringsarbetet snabbare. Det är där den stora utmaningen ligger, med hela den komplexa lagstiftning vi har för att kunna genomföra bra infrastrukturobjekt. 185 (V) replik: Jag satt visserligen inte med vid förhandlingsbordet då var med och förhandlade om infrastrukturplanen, men jag följde förhandlingarna ganska noggrant. Och nog vet jag med bestämdhet att vi lyfte upp exempelvis tidigareläggning av Norrbotniabanan. Vi lyfte även upp att det behövdes investeringar för att öka kapaciteten på . Det är saker som vi också tar upp i vår motion. Vi lyfter också upp det inte alls särskilt lyckade i att lägga på ännu ett motorvägsprojekt i , när man vet att behoven av att rusta upp både mindre vägar och järnväg i glesbygd är enormt stora. Allt det lyfte vi upp. Det är också det vi tar upp i vår motion i det här betänkandet. Alla sådana här planer revideras, eller kan i alla fall revideras, fortlöpande. Saker och ting förändras. Det var en sak som jag inte riktigt fick svar på: faktumet att vi har en klimatlag och ett klimatpolitiskt ramverk. säger våra expertmyndigheter att den här planen inte är i linje med klimatlagen. Jag vill återigen fråga ministern ifall ministern är beredd att revidera infrastrukturplanen utifrån faktumet att vi har en klimatlag och ett visst ramverk att hålla oss inom. Att pausa signalsystemet ERTMS för att avvakta och se hur det fungerar i andra länder tycker jag är en självklar sak att göra. Jag har sett att man har tagit flera omtag i , och även när man har märkt att systemet inte levererat det man hade hoppats på. För mig är detta ett naturligt förhållningssätt. Det är bra att det hela ska diskuteras med och Liberalerna. Frågan är dock om diskussionen kommer att handla om huruvida man ska pausa och göra något klokt eller om man bara ska köra på. 186 Infrastrukturminister (S) replik: För mig är ett naturligt förhållningssätt att ta reda på vad konsekvenserna blir innan man pausar. Det bör vara utgångspunkten. Man måste ta reda på vad konsekvenserna blir. Låt oss diskutera detta vid andra tillfällen framöver. Jag tror dock att detta måste vara utgångspunkten och inte att utan förbehåll fatta ett riksdagsbeslut som man inte riktigt ser konsekvenserna av. När det gäller Tvärförbindelse bör man komma ihåg att den var starkaste önskemål. Ett av skälen till att nästan alla partier i hade detta som sitt starkaste önskemål var att det innebar bättre förbindelser för den investering som görs i Norviks hamn. Det innebär en möjlighet att kraftigt öka transporterna på sjöfart. Den kapacitet som byggs i Norviks hamn kommer att innebära en ordentlig ökning av transportmöjligheterna via sjövägen. Då måste vi också ha bra förbindelser dit. Vad gäller revidering tror jag att slår in öppna dörrar. Alla nationella planer revideras. Planen har visserligen en tolvårscykel, men vi har en modell där sådana planer återkommande revideras. Naturligtvis kommer även denna plan att revideras. 187 (SD) replik: God afton, infrastrukturminister ! Först vill jag säga att det är glädjande att vi äntligen har ett infrastrukturdepartement. Det uppskattas säkert även av ministern. Jag vill ställa tre frågor till herr ministern. Den första gäller ERTMS. Ledamoten tog tidigare upp att operatörerna har skrivit till oss om problemet med ERTMS. SJ har berättat i utskottet att man inte ser någon nytta med detta. Jag håller inte riktigt med operatörerna utan delar faktiskt ministerns uppfattning. Vi behöver det här för att minska antalet signalfel och ställverksfel. Däremot har en oro över att inte är riktigt moget att implementera detta. Vi vill därför pausa det hela. En fråga som jag vill ställa till ministern är: Tycker ministern att vi är redo att implementera ERTMS nu eller ser han en risk med att det blir samma historia som för med förseningar och strul? Min andra fråga till ministern handlar om personalbristen. Som ministern hörde tog jag i mitt anförande upp de många pensionsavgångarna. Redan nu är platserna på utbildningarna tomma. Folk söker sig inte till branschen i tillräcklig utsträckning. Har ministern någon plan för att säkerställa personalförsörjningen eller har han någon tanke om att ta fram en plan? 188 Infrastrukturminister (S) replik: Låt mig först svara på den första frågan. Jag tycker att det är viktigt att man har en omsorg om hur implementeringen ska ske. Det råder ingen tvekan om det. Jag tycker att pekar på vilka brister som har funnits. Jag har också noterat att i närtid har korrigerat en del av dessa brister. Detta tycker jag är viktigt. Även jag uppvaktas naturligtvis av operatörerna. Låt oss i regeringen fortsätta föra en dialog med dem för att se hur implementeringen ska ske så smärtfritt som möjligt. Det är inte minst viktigt för godsoperatörerna.