prot · H7099 · 2019-09-24 00:00:00 — Min fråga är: Hur kan finansministern – en klassisk socialdemokrat som historiskt värnar om arbetarnas intressen – rikta udden mot dem som är i behov av bilen för att kunna ta sig till jobbet och som har byggt ? Varför vägrar regeringen att sänka skatten för vanligt folk? I stället riktar man udden mot våra medborgare, som får höjd skatt. Min fråga till finansministern är: Varför prioriterar inte finansministern hårt arbetande, vanligt folk? Varför riktar man udden mot dem som har minst marginaler i plånboken? 10 Finansminister (S): Det är intressant att lyssna på hela gänget med moderata riksdagsledamöter, som plötsligt har vaknat upp och insett att vi har haft en indexering av bensinpriset . Det är en prisindexering som har funnits . hade i sin förra budgetmotion en prisindexering. är den på , och när lade fram sin budgetmotion var den . Det hade i sin budgetmotion. med alliansregeringen var denna prisindexering en del av budgetpropositionen . säger att jag riktar udden mot vanligt folk genom att prisindexeringen finns kvar. Då blir frågan varför i så fall, i alliansregeringen och i förra årets budgetmotion, riktade udden mot vanligt folk. säger att det är en straffbeskattning. Frågan måste då bli varför röstade för den större straffbeskattningen och varför föreslog en straffbeskattning med alliansregeringen. Någon ordning och reda får det vara också i ett oppositionsparti. Det gäller även argument för om det är en skattehöjning eller en skattesänkning. Det finns minst två skatter som har en indexering på det sätt som bensinen har, i botten i lagstiftningen. Det är också brytpunkten för statlig värnskatt. Båda har en kpi-indexering och en bnp-indexering som ligger i botten i lagstiftningen. Om man ändrar bnp-justeringen, innebär då detta att man höjer eller sänker skatten? Det var många moderata riksdagsledamöter – jag skulle gissa att var en av dem – som under den förra mandatperioden anklagade mig för att höja skatten när vi ändrade bnp-indexeringen i brytpunkten. Något slags inneboende logik borde även moderater ha i sitt resonemang. De menade och sa för fyra att regeringen höjde skatten när vi stoppade bnp-justeringen i brytpunkten. Då måste man med något slags logisk konsekvens också säga att den stoppade bnp-justeringen i bensinen är en skattesänkning. Allt annat bryter mot all inbördes logik. Detta borde även ett oppositionsparti kunna stå för. säger att ingen har råd att byta till en ny bil efter den bonus–malus-justering som görs . Då vill jag bara påminna och lyssnarna om att de bilar som påverkas av den förhöjda malusen i bonus–malus-systemet är bilar som kostar och uppåt. Alla som väljer en sådan bil har naturligtvis möjlighet att i stället välja en bil som släpper ut mindre. Då behöver man inte betala malusen. Man kan till och med välja en laddhybrid, kanske en svensk laddhybrid från . Då får man tvärtom en bonus. Det är viktigt att hela landet kan leva och växa. I många delar av landet är man helt beroende av bilen, vilket jag för övrigt sa till redan i mitt första svar. Man är beroende av bilen, och därför är det viktigt att det finns underhåll av vägar och järnvägar. Det är därför vi har haft en satsning på kollektivtrafik i glesbygd. Jag är medveten om att man i stora delar av landet är beroende av bilen. Det är en av anledningarna till att vi har gjort en särskild riktad skattesänkning för de människor som bor i de delar av landet där man är som allra mest beroende av bilen. 11 (M): Nej, finansministern, om man höjer skatten för människor är det inte en skattesänkning. Det spelar ingen roll hur finansministern argumenterar – höjd skatt är höjd skatt. Om man får en högre skattesats och betalar mer för bensinen på grund av höjd skatt är det inte en skattesänkning. Anledningen till att plötsligt har vaknat, som finansministern säger, är inte så konstig. Bensinpriset har ökat dramatiskt sedan vi lämnade regeringsmakten , och ansvarsfulla politiker måste agera när vi ser effekterna. Vi sänker skatten med en krona . Sedan kan det läggas till att vi under alliansåren sänkte skatten på löneinkomster dramatiskt. Detta kompenserade delvis för att bensinpriset steg. gör inte regeringen detta. Den sänker inte skatten för löntagarna med något enda öre vid det kommande årsskiftet, om man nu inte råkar tjäna lika mycket som vi riksdagsledamöter. Vi moderater prioriterar hårt i statens utgifter. Exempelvis effektiviserar och lägger vi ned myndigheter, vi justerar ned biståndet till FN:s rekommenderade mål och vi slopar meningslösa byggsubventioner, ineffektiv klimatpolitik, meningslös arbetsmarknadspolitik, friår, familjevecka och elcykelpremier. Och vi stramar upp migrations- och integrationspolitiken. Då har man råd både att sänka skatter och att satsa på välfärden, polisen och kommunerna. Om man tar ansvar har man råd med detta. Förutom finansministerns märkliga påstående i hennes anförande om att en skattehöjning är en skattesänkning kan jag konstatera att finansministern är lite raljant mot landsbygdsbefolkningen. Det talas om att man ska satsa på nya miljövänliga fordon. Men det är faktiskt så att inte alla har en privatekonomi som gör att man är i närheten av att ha råd att köpa en helt ny bil och därmed få del av denna bonus. För de flesta människor handlar det om att byta till en något nyare bil. Det har man mycket större möjlighet att göra om bensinskatten inte är för hög. Jag tycker att finansministern lite grann har tappat kontakten med verkligheten när hon tror att alla människor har råd att köpa en ny dyr elbil. Regeringens politik fungerar tyvärr inte på något område . Finansministern talar väldigt mycket om utsläpp. Men trots regeringens arbetsmarknadspolitik stiger arbetslösheten, och sysselsättningsgraden sjunker. Trots regeringens kriminalpolitik ökar skjutningarna, morden och otryggheten. Trots regeringens migrationspolitik går kommunerna på knäna tyngda av icke-fungerande integration. Trots regeringens skolpolitik sjunker skolresultaten. Trots regeringens sjukvårdspolitik ökar vårdköerna. Trots regeringens bostadspolitik ökar bostadsbristen. Och trots regeringens klimatpolitik och ständiga skattehöjningar på drivmedel ökar utsläppen. Under Alliansens tid hade vi lägre bensinskatt än . Ändå minskade utsläppen. Med lite lägre bensinskatt skulle kanske fler låginkomsttagare på landsbygden ha råd att byta till en något nyare, mer bränslesnål och miljövänlig bil. Men så är det tyvärr inte i finansministerns värld. Finansministern talar också mycket om satsningarna på landsbygden. Jag kan meddela finansministern att i de åtta kommunerna i min hembygd, varav ett antal är landsbygdskommuner och delvis glesbygdskommuner, finns det inte en enda människa som får någon som helst glädje av er landsbygdssatsning eftersom vi inte ligger i det geografiska området. Det blir inte ett öre i sänkt skatt. Man får bara höjd bensinskatt och en skatt på plastpåsar. 12 (M): Finansministern fokuserar väldigt mycket och dåtid. Låt oss fokusera på nutid och det faktum att det kommer att bli dyrare att tanka för gemene man och för företagen. sänkning av bensinskatten med litern är ett viktigt besked för alla som är beroende av bilen och som behöver få ihop jobb‑ och familjeliv. Skattesänkningen gör det också lönsamt att arbeta och förbättra villkoren på landsbygden. Den stärker också tillväxtförutsättningarna och håller ihop landet, vilket är oerhört centralt och viktigt. Jag är riktigt stolt över att ser hela och inte bara städerna. För är det viktigt att hela ska leva. Det är inte tomma ord. Det finns ett innehåll utifrån den verklighet som människor upplever och som vi har lyssnat till. Människors röster ska respekteras och lyssnas till. 2.0 har samlat över 630 000 medlemmar som också fortsätter att mobilisera sig mycket snabbt mot de höga drivmedelspriserna. Jag tog emot deras namnunderskrifter när de uppvaktade på . Av denna anledning blev jag oerhört förvånad över det som finansministern sa under en debatt i kammaren med en riksdagskollega till mig. Finansministern uttryckte där och då något som kan tolkas som något nedsättande gällande då hon hävdade: De är faktiskt inte så många. De har många konton, men om man tittar på deras demonstrationer är de faktiskt inte så många. Det handlar om 630 000 människor från hela landet, och finansministern hävdar att de inte är så många utifrån antalet deltagare vid demonstrationerna. Var är dessa människor? Varför reser de inte till uppvaktningarna och demonstrationerna? För det första jobbar de. I och för sig har arbetslösheten ökat väsentligt i en högkonjunktur och med regeringens politik. Men människor jobbar, och de kan inte åka 50, 80 eller för att delta vid en demonstration på . För det andra kostar det. Med regeringens politik har också bensinpriset ökat. Det har regeringen sett till. Det är också orsaken till dagens interpellationsdebatt. Självklart skulle människor från , Bodsjö, Flatnor, med flera orter vilja vara här. Men jag har angett varför de inte är det. De visar ändå på andra sätt på sitt engagemang och sin vilja. Det finns nya kanaler där man kan uttrycka sig. Facebooksidan för 2.0 med 630 000 medlemmar är ett bra besked om det. Vi vill att människor ska engagera sig i frågor. Så funkar en demokrati; och det är lovvärt. Då känns det direkt ovärdigt när någon vill raljera kring stora engagemang. De ska visas respekt. Jag ska nu ta upp de frågor som jag fortfarande inte har fått svar på. Vad anser finansministern att det finns för alternativ för den betydande del av befolkning som bor på landsbygden? Och varför straffbeskattar regeringen gång på gång människor som bor på landsbygden? 13 (M): Arbetslösheten ökar, företagsklimatet försämras och i bästa fall kan man säga att sysselsättningsgraden är oförändrad just . Regeringen säger själv att vi är på väg in i en lågkonjunktur. Det minsta man då kan begära, fru talman, är att vi har en regering som ser och tar ansvar för hela – som tar ansvar för sysselsättningen i hela och som tar ansvar för företagsamheten i hela . Vi moderater vill sänka bensin- och dieselskatten med per liter. berättade förtjänstfullt varifrån vi tar pengarna för att finansiera detta. Skillnaden för ett åkeri blir och bil. Det innebär, fru talman, att när bensin- och dieselpriserna har höjts kraftigt, av den anledning som finansministern har framfört, vill vi kompensera det genom att sänka dieselskatten. Det är så som man på riktigt tar ansvar för konkurrenskraften. Det är så som man på riktigt tar ansvar för att det ska finnas jobb och småföretagsamhet i hela . Jag vill nämligen att det även fortsättningsvis ska finnas en tillverkningsindustri i , en tillverkningsindustri som är världsledande på en del områden och en tillverkningsindustri som tillverkar sina produkter i för att de ska skeppas ut över hela världen. Då måste man kunna ha en konkurrenskraft. Skillnaden blir alltså per bil och år för ett åkeri. Det är en väsentlig skillnad i konkurrenskraft. Finansministern måste därför svara på frågan: Värnar denna regering konkurrenskraften? Värnar denna regering företagsamheten i hela landet? Värnar denna regering att det ska finnas möjligheter för tillverkande företag i hela ? 14 (M): Detta är en intressant debatt att lyssna på. Eftersom detta är mitt sista inlägg vill jag naturligtvis få svar på den fråga som jag är mest intresserad av, nämligen vilka alternativ till bilen som finansministern anser finns för de människor som bor på landsbygden. Om jag ska vara mycket positiv i min tolkning kan jag antyda att finansministern anser att de får köpa en ny bil som drar mindre bränsle. Jag kommer osökt att tänka på vad den franska drottningen före revolutionen, , sa när människor gnällde över höga brödpriser. Hon sa att de kunde äta bakverk i stället. Detta blir något liknande. Är det inte bättre att finansministern faktiskt erkänner att skatterna på bensin och diesel inte är till för att vi ska få en bättre miljö? Det handlar i stället om att finansiera friår och familjeveckor, det vill säga åtgärder som innebär färre som jobbar och mindre skatteintäkter – och det får alla som behöver bilen i sin vardag betala för. 15 (M): Som jag sa tidigare är jag från . Definitionsmässigt borde jag därmed kanske inte stå här, för alla i förutsätts ju ha god tillgång till allmänna kommunikationsmedel. Vi hörde också tidigare i talarstolen från en stockholmare boende i innerstaden som bekräftade detta för egen del. Själv kommer jag från en av ytterstadsdelarna, . Man kan konstatera att är en av de stadsdelar som har alldeles för få jobb i närområdet – det borde finnas många fler jobb, så att folk slapp de långa resorna. I stället har vi den situationen att många måste resa och få vardagspusslet att gå ihop. De har inte bara ett högt bensinpris att tampas med utan även trängselskatter, svåra parkeringsförhållanden, en allmän trängsel och så vidare. Men många av dem är ändå tvingade att ta bilen. Jag hörde inte finansministern säga ett enda ord om det jag sa i mitt förra anförande om bilen som en integrationsfrämjande del av människors vardag. Jag träffade alltså ett antal unga invandrade kvinnor som, för att kunna ha ett arbete och för att kunna få vardagspusslet att gå ihop, var tvungna att ha bil och köra bil under de svåra förhållanden det innebär att bo i , inklusive de kostnader som är förknippade med det. Alla dessa skulle vara tacksamma för en sänkning av bensinpriset med en krona, och det skulle i förlängningen faktiskt verka integrationsfrämjande. Jag saknar alltså finansministerns kommentarer kring detta och nödvändigheten av ett vettigt bensinpris. 16 (M): Debatten har inte gett några svar på de frågor jag ställde. Jag kan ändå konstatera att ministern alltså tycker att det är acceptabelt att konkurrenskraften här i har försämrats med per lastbil under hennes tidiga regeringsår. Det innebär att konkurrenskraft försämras ännu mer när världen nu går in i en lågkonjunktur. Vi pratar om en skattesänkning för att förstärka konkurrenskraften och förbättra för åkerifolket och för folk som behöver bil och lastbilar, medan ni talar om att fortsätta höja skatterna för desamma, . Detta är allvarligt, och det kommer att slå hårt mot landsbygden. Kombinationen av höga världsmarknadspriser och högsta skatt gör att situationen här i landet blir ohållbar när det gäller våra bensin‑ och dieselskatter. Företag, bilägare och andra protesterar ju , och det anmärkningsvärda är att regeringen är så tondöv för det muller som hörs ute i hela landet och på landsbygden. Det enda råd jag kunde urskilja i ministerns svar, fru talman, är att de hantverkare och andra som behöver köpa en ny bil för att kunna fortsätta sin verksamhet får köpa en mindre och mer bränslesnål bil. Det är ett oerhört dåligt sätt att tala om de människor som faktiskt behöver dessa bilar för att kunna sköta sitt jobb. Ni försämrar konkurrenskraften för dem i deras arbete , . Ministern är tydligen också nöjd med det bonus–malus-system vi har, där hantverkare i ska betala mer än hantverkare. Man är nöjd med att åkerifolket ska betala 50 000–80 000 mer per lastbil, och man är nöjd med att bilister i ska betala 2 000–mer per bil. Det enda den här regeringen satsar på och värnar om på landsbygden är en ökad vargstam och fler reservat. Så här kan vi inte ha det, fru talman. 17 (M): Ministern höjer tonläget en oktan här i talarstolen. En prisindexering är något som vi här inne har makten att förändra, men i stället driver regeringen skatteförslag som leder till ytterligare klyvning och sämre tillväxt. Två kommuner, i och i , ligger grannar. De har liknande förutsättningar men värderas helt olika i regeringens budget, där en får skattesänkningar och en blir utan. Båda har en befolkning som behöver bilen i vardagen, men där är skatteökningen lika. Hur får detta att hålla ihop? Hur får det att hålla ihop att stad ställs mot land och bilen – mobilitet – blir en klassfråga? Jag fick inget svar från finansministern gällande hur de gröna näringarna ska kunna få konkurrenskraft och tillväxtkraft. Man pungslår våra gröna näringar med 500 miljoner när man i stället skulle kunna ge bättre förutsättningar för att vår livsmedelsstrategi ska gå att genomföra. Detta sker i ett läge som är ganska bekymmersamt. Regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet har fullständigt gått i kras. Att vi har rasat i rankningen är ett faktum, men den här regeringen verkar utöva en politik som är direkt destruktiv för de gröna näringarna. Detta kommer inte att hjälpa våra arbetslöshetssiffror – tvärtom. Regeringen behöver i stället rusta för den lågkonjunktur som kommer. behöver en landsbygdskärleksfull politik, och det klarar inte den här regeringen av att leverera. 18 Finansminister (S): Det har påståtts att jag inte har svarat på frågan vad en del människor har för alternativ. Jag svarade redan i interpellationssvaret att det för många människor i inte finns något alternativ till bilen. I stora delar av landet är man helt beroende av bilen. Det sa jag i mitt första inlägg, och jag sa det i mitt andra inlägg, men kommer det ändå påståenden om att jag inte har svarat på frågan. Jag har svarat på frågan: För många människor finns det inget alternativ till bilen. Det är jag väl medveten om. Man behöver bilen för att kunna ta sig runt – för att ta sig till jobbet och för att köra barnen till träning. Några moderater har också frågat mig om bil i . Här i finns ofta alternativ, men kollektivtrafiken är inte alltid utbyggd på det sätt den skulle kunna vara. Det finns också problem med parkeringsplatser i . Men kanske framför allt skulle ställa dessa frågor till de moderater som styr i och i . Det har funnits diskussioner där just i väl har minskat möjligheterna till parkering i . Det är i regionen som styr över kollektivtrafiken, och det finns naturligtvis goda möjligheter att internt i det moderata partiet säkerställa att fler i har ett alternativ till bilen. Det är rimligen en bra möjlighet. Ytterligare något som har kommit upp i debatten är följande: Jag svarade att människor som köper en ny bil naturligtvis har möjlighet att välja en bil som inte släpper ut lika mycket och därmed slippa malus. påstår då plötsligt att jag säger att alla kan köpa en ny bil. Det var inte det jag sa. Att påstå det är att vrida mitt svar på ett sätt som gör att den här typen av debatter – och alla andra politiska debatter – blir väldigt svåra, . Jag svarade att den som köper en ny bil för en halv miljon, som var det talade om, kan välja att köpa en bil som inte släpper ut och på så sätt slippa malus. Jag sa inte att alla har möjlighet att köpa en ny bil, och det vet . Han borde inte ställa sig i talarstolen och påstå något sådant. borde också fundera över när han talar om skattesänkning och när han talar om skattehöjning. När jag hade debatter med moderata riksdagsledamöter för fyra , då effekten av den förändring av brytpunkten vi gjorde var att människor fick en skattesänkning , kallade moderater det en skattehöjning. Vi hade nämligen tagit bort en indexering som hade inneburit en ännu större skattesänkning. Då gick det bra att kalla en skattesänkning en skattehöjning. Jag säger inte att den logiken är rätt eller fel. Jag säger bara att om behåller sin logik är det som regeringen gör att betrakta som en skattesänkning. Jag lägger ingen värdering i om man kallar det för det ena eller det andra. Mitt enda krav är att har en inbördes logik i hur de argumenterar. Det är kammaren och jag värda. Frågan är vad som är bäst för landsbygden i det långa loppet. är ett glest befolkat land. Vi kommer att behöva bilen också . Vi är beroende av den. Det bästa är att vi ställer om vår fordonsflotta på samma sätt som vi gjorde med oljepannorna. Det är precis det regeringens politik syftar till. Det är därför vi har ett bonus–malus-system, för att nya bilar ska vara mer miljövänliga. Det betyder att de begagnade bilarna också kommer att bli mer miljövänliga. Därför ökar vi också reduktionsplikten, så att mer av det vi kör på är svensktillverkat biodrivmedel och så att vi inte ska behöva vara lika beroende av vad som händer i när det gäller våra möjligheter att köra den bil vi alla vet att vi är beroende av. 19 (M): Finansministern medger äntligen att det för många inte finns något alternativ till bilen. Det är bara synd att hon inte drar några slutsatser av detta och inser att man behöver göra det realistiskt möjligt för folk att fortsätta köra bil på landsbygden och, för dem som behöver det, i storstadsområden. Finansministern försöker som vanligt skylla ifrån sig på allting, prata bort problemen och förvilla i debatten. Men vi går inte på detta. Om skatten ökar med vid pumpen när man köper bensin får man högre skatt. Om man i stället får lägre skatt är det en skattesänkning. Antingen bryr man sig om företagsklimatet och landsbygden, eller också gör man det inte. Det är inte konstigare än så. Jag blir lite upprörd när finansministern och framför allt hennes parti och partivänner raljerar lite grann över de 630 000 människorna i . Jag hör ofta påståenden om att det bara är storstadsbor som kör omkring i suvar och att det är de som får sänkt skatt med politik. Det är närmast en förolämpning mot alla som är beroende av bilen, oavsett om man bor i eller . Det finns inte 630 000 storstadsbor som kör omkring i suvar, och det är inte de som har skrivit under . Många som bor på landet och i staden behöver bilen. Det har vi konstaterat i debatten. Vi har också konstaterat att myndigheten fastställer att bilismen är överbeskattad. Vi kan konstatera att tar detta på allvar och därför sänker drivmedelsskatten med . Vi kan också konstatera att regeringen inte gör någonting. Därmed antar jag att den här debatten är avslutad, för den här gången. 20 (M): Fru talman och finansministern! delar alla ambitioner att minska utsläppen och beroendet av fossila bränslen. Det är självklart. Men hela priset för den nödvändiga omställning som vi står inför kan inte läggas på dem som lever på landsbygden och är beroende av bilen och som inte heller har några alternativ. I stället för att straffbeskatta landsbygden för stora avstånd behöver klimatarbetet ta sikte på den verkliga boven: kolkraftverken runtom i och världen. De växer nu i allt snabbare omfattning. Vi måste ha en omställning som hela kan vara med på. Den ska inte bara handla om att åka mer kollektivtrafik i storstäderna eller att rika människor ska köpa elbilar. Man ska kunna bo i hela , inte bara i storstadsregionerna. Bil är inte något lyxigt utan ett krav för att hela ska kunna leva och fungera, för att man ska kunna ta sig till jobbet och träningen eller hämta på förskolan. Företag behöver kunna leverera produkter och tjänster. Det är också här jobben finns, vilket är viktigt. vill jag säga att den gröna omställningen behöver en folklig förankring för att bli trovärdig och respekterad. Människors röster från den riktiga verkligheten där ute ska också beaktas och respekteras. Med de orden vill jag runda av den här viktiga debatten som jag tackar både fru talmannen och finansministern för. 21 Finansminister (S): har lyckats ställa om vår uppvärmning av våra hus, inte tack vare moderat politik utan tack vare politik som drevs av en socialdemokratiskt ledd regering. Vi bytte våra oljepannor till mer miljövänliga alternativ såsom luftvärmepumpar, bergvärme, pelletsbrännare och annat. En likadan omställning ska vi såklart göra med bilen. Det är för det regeringen har en aktiv politik. Det ska bli mer svenskt biodrivmedel i tanken, och vi har ett tydligt stöd för den som köper en miljövänlig bil så att det kommer ut fler miljövänliga bilar på andrahandsmarknaden. På så sätt får alla som kör bil större möjligheter att använda bilen i sin vardag. Självklart behövs också mer politik för att hela landet ska kunna leva och växa. Vi behöver se till att förbättra underhåll av vägar och järnvägar. Regeringen har lagt fram den största ökningen någonsin på underhåll av vägar och järnvägar.