prot · H60953 · 2019-02-14 00:00:00 — Då agendan inte innehåller några förslag som innebär förändringar av regelverket i eller är budgetdrivande ställer sig regeringen positiv till förslaget. Regeringen är dock tydlig med att en fortsatt analys av de olika förslagen kommer att vara nödvändig. Mot denna bakgrund yrkar jag avslag på samtliga reservationer och ställer mig bakom utskottets ställningstagande. 8 (M): Kultur ingår i många av , bland annat utbildning, forskning, socialpolitik, regional politik och internationella förbindelser. I dagens globaliserade och interaktiva värld spelar medier och digital teknik också en viktig roll för kulturen. EU främjar samarbete i kulturfrågor mellan länder och internationella organisationer. I en rapport slår fast att över 12 miljoner personer är anställda inom de kreativa och kulturella näringarna i . De utgör av alla anställda inom EU:s totala ekonomi i dessa sektorer och bidrar på ett viktigt sätt till EU:s ekonomiska utveckling. Det skapar ett mervärde till bnp på ca . Det är alltså inte enbart ett uttryck för att kulturella och kreativa näringar ger mångfald, utan de bidrar även i hög grad till att öka sysselsättningen och främja ekonomin. rika kulturarv och dynamiska kulturella och kreativa sektorer befäster den europeiska identiteten och skapar en känsla av tillhörighet. Kulturen främjar gemensamma värderingar och integration. Den nya europeiska agendan för kulturpolitik har tre strategiska mål med sociala, ekonomiska och externa dimensioner. Det första målet handlar om att via kulturen och kulturell mångfald främja social sammanhållning och välfärd. Detta ska ske genom ökad delaktighet i kulturlivet, förbättrad rörlighet för konstnärer och stöd till forskning inom kulturområdet för att undersöka på vilket sätt kulturen påverkar olika områden, till exempel hälsa och välbefinnande. vill även stödja kulturbaserad kreativitet i utbildning och innovation, tillväxt och sysselsättning. Detta ska bland annat ske genom att främja musik och konst i teoretisk och praktisk utbildning, stödja partnerskap mellan kreativa yrken och industrin samt ge stöd till regionerna. En ny europeisk agenda för kultur Det tredje målet handlar om att stärka internationella och kulturella relationer genom att bland annat uppmuntra till samarbeten i kulturarvsfrågor. Då jag kommer från , som är ett av de fina kulturlänen i , funderar jag naturligtvis på vad detta kan medföra rent praktiskt för mitt län. hade jag och mina moderata kollegor i utskottet förmånen att göra en kulturresa i och besöka några av de kulturinstitutioner som finns där. Bland annat besökte vi och Folkmusikens hus, där vi fick ta del av bland annat den kursverksamhet som sker och som är ett utbyte mellan den svenska folkmusiken och andra länders folkmusik. Musiken förenar de ungdomar som deltar i kurserna och ger ett samförstånd genom den värdegrund som genomsyrar dem. Just musiken, av olika genrer, betyder mycket för mitt län – också ur exportsynpunkt. Men vi har även duktiga dataspelsutvecklare, filmare och en mängd andra konstutövare. Vi har också de fina och , som har konstutbyten med olika länder. Det är just genom dessa utbyten som kulturen utvecklas och de kulturella värdena kan upplevas. Tillgång till konst och kultur är nämligen viktigt för att en region ska utvecklas och vara attraktiv. De kreativa och kulturella näringarna är en viktig del av detta. Alla regioner i har utarbetat egna planer eller program för de kulturella och kreativa näringarna, och inom EU-samarbetet lyfts de kulturella och kreativa sektorerna fram som väsentliga. Men jag skulle också, fru talman, vilja lyfta fram det kulturarv som vi har att främja, speciellt i krigsdrabbade länder, för att skydda och återställa de kulturarv som har skadats. Att stödja kultur som en motor för hållbar social och ekonomisk utveckling är ur ett EU-perspektiv mycket viktigt. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. I detta anförande instämde , och (alla M). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) betänkande 2018/19:TU6 9 (V): Vi debatterar nu trafikutskottets betänkande 6 Cykelfrågor. Detta betänkande innehåller en stor mängd motioner från de flesta av partier samt 18 reservationer. Jag vill passa på att yrka bifall till reservation 5 i detta sammanhang. Sammanfattningsvis kan man säga att dessa olika motioner handlar om att vi alla vill stärka cyklandets roll i samhället på olika sätt. Motionerna besvaras generellt med att det finns en av regeringen antagen nationell cykelstrategi. Det har inrättats ett nationellt för cykling, och det relateras också till den nationella infrastrukturplanen, som ska löpa till 2019. Jag tycker att det på det stora hela känns som att saker och ting går framåt, men det går fortfarande alldeles för sakta för att vi ska kunna stärka cyklandets roll i samhället. Att cykla är ett fantastiskt sätt att ta sig från en punkt till en annan. Det blir inga utsläpp, så det är det mest klimatvänliga transportsätt vi har. Motion och frisk luft får vi på köpet. Det är tyst och smidigt – man kan cykla nästan överallt. Med elcykeln, som har kommit snabbt , får vi också möjlighet att cykla längre sträckor. Cykeln är ett reellt alternativ till de flesta bilresor som görs i . Vi ska komma ihåg att de flesta bilresor som görs är under milen. Det borde därmed finnas en otrolig potential att öka cyklandet i . Men det finns ett antal hinder för detta, fru talman. Många av dessa saker har vi i tjatat om länge, och jag kommer att ta upp dem igen. planeras infrastrukturen utifrån bilens behov. Vi bygger städer utifrån bilens behov. Bara här i kan vi se att man är i färd med att bygga mastodontprojektet , som kommer att sluka . finns det förslag om att bygga nya motorvägar i . Planerar vi våra samhällen utifrån bilens behov är det något annat som får stryka på foten, och det är tyvärr cyklandet. Det kan inte vara så att bilen ska fortsätta att vara . Om man läser den nationella infrastrukturplanen, som sträcker sig framåt, för de infrastrukturinvesteringar som ska göras i på sammanlagt får man söka med ljus och lykta efter namngivna och pengasatta cykelinfrastrukturprojekt. Cykelinfrastrukturen behandlas fortfarande styvmoderligt i . Detta måste vi ändra på, fru talman. Bilen ska inte längre vara i infrastrukturplaneringen. Vi behöver göra cykeln till ett eget trafikslag och uppvärdera dess position. På samma sätt som vägtrafik, järnväg, båt och flyg är separata trafikslag borde cyklingen vara det. Vi i har också satt ett mål om att cykelns andel av resorna i ska ligga på . Skulle vi uppnå detta mål innebär det åtminstone en fördubbling av dagens cykelnivåer. Vi vill att detta mål ska uppnås . Det kan kännas lite svårt , men vi måste göra allt vi kan för att höja andelen cyklande i . Vi tror också att det finns en poäng med att sätta konkreta mål och sedan sträva därefter. Vi behöver bygga riktiga cykelbanor. Vi behöver bygga riktiga cykelvägar. Vi behöver bygga cykelinfrastruktur i sammanhängande stråk så att cykelvägen inte slutar vid kommun- eller länsgränsen. Här behöver vi till exempel ändra i väglagen, som säger att man inte kan bygga en separat cykelväg – cykelvägar byggs i stället som cykelbanor i relation till en befintlig bilväg. Detta måste vi självklart ändra på. Vi behöver också underlätta att ta med cykeln i kollektivtrafiken. Jag uppmanar alla som reser i till exempel , , , eller att se sig omkring. Där är det helt naturligt att det går att ta med cykeln på tåget. Man avsätter plats för det. Man har byggt perronger och tågstationer på ett sådant sätt att det lätt går att ta med cykeln på tåget. Om det går där, varför skulle det inte gå här? Självklart måste vi kunna ta med cykeln i kollektivtrafiken. Då skulle vi också göra det lättare att cykla längre sträckor och inte bara på den ort där vi bor. Vi tror att man vinner väldigt mycket på ganska enkla saker som att bygga riktiga cykelparkeringar, att skylta bättre för cyklister och att ha system med lånecyklar eller hyrcyklar, som finns i många kommuner. Detta är utmärkta saker som man ska arbeta vidare med. Vi tycker också att den tidigare regeringens premie för elcyklar var en bra reform. Vi har för elbilar – varför ska vi inte premiera den som köper en ny elcykel? Vi behöver även se till att ta bort barriärer för att cykla. finns det ett problem när man bygger så kallade två-plus-ett-vägar. Det är ofta välmotiverat att göra det; det blir säkrare att köra på dessa vägar. Men det som händer är att man bygger upp en barriär för cyklande. Det går ofta inte att passera dessa vägar. Man bygger bort det utrymme som tidigare gick att cykla på. Vi i anser att man också ska ta hänsyn till cyklisternas behov när man bygger två-plus-ett-vägar. Man får helt enkelt bygga en cykelbana längs med vägen. Här vill jag yrka bifall till vår reservation 5, som handlar om just detta. Det är hög tid för en aktiv cykelpolitik. Vi i välkomnar att det numera finns en nationell cykelstrategi och ett . Det är ett steg i rätt riktning. Många av de saker som jag har tagit upp sorterar under cykelstrategin, men det jag kan sakna är de skarpa förslagen från regeringen. Här behöver mer göras, och jag hoppas att denna debatt kan bidra till att det sker. 10 (M): debatterar vi trafikutskottets betänkande nr 6 Cykelfrågor. För tids vinnande nöjer vi moderater oss med att yrka bifall till reservation 1. anser att cykeln som transportmedel har en nyckelroll för att göra starkare, friskare och mer hållbart. Ökat cyklande ger stora samhällsekonomiska vinster. Att göra cykeln till ett mer attraktivt alternativ vid det dagliga pendlandet bidrar till förbättrad luftkvalitet, minskad trängsel och ökad framkomlighet. består cykelinfrastrukturen av spridda sträckor som inte hänger samman. I min tidigare roll som kommunstyrelsens ordförande i var det svårt att se hur cykelinfrastrukturen skulle växa samman. Det kunde vara en väg eller ett berg som låg emellan, eller så var det markfrågor som var svåra att lösa. Jag kan minnas en riktigt svår markfråga som gjorde att cykelbanan fick ett abrupt slut mitt på ett öppet fält. Jag kan nog tänka mig att även våra lokaltidningar tyckte att det var skönt att få sluta följa denna följetong som pågick . kan konstatera att har en lång väg kvar att gå och att det krävs krafttag och konkreta reformer för ett ökat cyklande. kan konstatera att regeringen presenterade en nationell plan för ökad och säker cykling. Det var Alliansen i trafikutskottet som var drivande för ett tillkännagivande till regeringen om krav på att ta fram en nationell cykelstrategi. Tyvärr blev cykelstrategin fattig på konkreta förslag och målsättningar, så uppmanar regeringen att ta fram en nationell handlingsplan för att öka cyklandet i hela landet. tycker att fler sammanhängande cykelstråk och snabbcykelvägar ska prioriteras vid utbyggnaden av cykelinfrastrukturen. En sådan utbyggnad skulle på allvar göra cykeln till ett alternativ till bilen i många av våra städer. Vi tycker även att trafikseparering är viktigt av trafiksäkerhetsskäl och att arbetet med regelförändringar som underlättar för cykling i våra städer ska prioriteras. borde få en status som väg och inte längre vara reducerad till ett bihang till bilväg. Det hade skapat nya möjligheter för en cykelväg att följa en tågräls eller få en egen sträckning. Statusen på cykelvägar behöver också kategoriseras. Det kan vara olika hastigheter för en gemensam gång- och cykelväg, snabbcykelväg eller en cykelgata där motorfordon anpassar sin hastighet. Det är främst två saker som behöver komma till: en sammanhållen cykelinfrastruktur och tydliga regler som är väl kända för allmänheten med tydliga skyltar och så vidare. vill ha fler som cyklar. Tack så mycket för att ni har lyssnat! 11 (V) replik: Jag tycker att sa många bra saker från talarstolen, inte minst att vi behöver sammanhängande cykelstråk som inte slutar vid kommungränsen. sa också att vi behöver höja statusen på cykelbanorna så att de betraktas som en väg. Det låter som en bra idé. har vi stora problem. Det finns ju planer på sammanhängande cykelstråk, till exempel mellan och och på många andra ställen. Men de går i stå, bland annat därför att man inte kan bygga separata cykelvägar. Där är väglagen ett problem, som säger att en cykelled inte får anläggas om den saknar samband med allmän väg. Min första fråga till är helt enkelt: Menar ni, precis som vi, att väglagen behöver ändras så att man kan bygga separata cykelvägar, eller vilken annan lösning förespråkar ni? Min andra fråga är ifall , precis som , tycker att man bör kunna ta med sig cykeln på tåget. 12 (M) replik: Jag börjar med den andra frågan, för den är enkel att besvara. Jag ser det som ganska självklart att tåget måste kunna erbjuda möjligheten att ta med sig cykeln på tåget. Där är vi helt överens med . Den andra frågan handlade om äganderätten. Vi har ju ett förfarande där man kan gå till tvångsinlösen med 1,25 gånger marknadsvärdet. Det är i yttersta nödfall, men det är den vägen det blir i förlängningen. Markägaren måste ju få skälig ersättning, absolut. Allting annat behöver tömmas ut först, så det är en väldigt restriktiv hållning. Där har vi inte landat i något. Det är inte klart. 13 (V) replik: Då föreslår jag att går hem och noga tänker igenom hur man ska kunna bygga riktiga cykelstråk, för annars kan det bli en sak som lätt säger utan att ha några konkreta förslag. Självklart ska man få en väldigt skälig ersättning ifall det går så långt som till tvångsinlösen. Min andra frågar rörde om man ska kunna ta med cykeln på tåget. Så är det ju inte . ser det ut som att EU-lagstiftning kan förändra den saken. Men det vore ju fantastiskt om vi kunde få en förändring i närtid. Jag tänker att det här är någonting som regeringen ganska lätt skulle kunna ordna. Man skulle till exempel kunna ge en instruktion till , , och säga: ska ni möjliggöra att ta med sig cykeln på tåget. Man kan också ge en instruktion till Jernhusen, som driver järnvägsstationerna, så att det blir lätt att ta med sig cykeln ända ut till plattformen. Här skulle och kunna göra gemensam sak. Vi skulle kunna göra ett tillkännagivande direkt till regeringen och säga att nu är det hög tid för att man ska kunna ta med cykeln på tåget. Är beredda att göra det? 14 (M) replik: Egentligen är det väldigt härligt när politik förenar oss, även om vi inte är överens i alla frågor. Jag tar frågan tillbaka till vår grupp. Sedan får vi se vad vi kan komma fram till, . 15 (SD): Att cykla är ett snabbt och effektivt sätt att förflytta sig, speciellt inom tätorter. Vi vet att det också ger positiva effekter på folkhälsan. Cykeln kan även på ett effektivt sätt bidra till en bättre stadsmiljö, men det får inte ske på bekostnad av trafiksäkerheten. Vi sverigedemokrater står bakom alla våra reservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna 12 och 16. , när jag tog en promenad hem från , hände precis det som mitt anförande ska belysa. En cyklist, mörkt klädd och utan belysning på cykeln, kom cyklande mot körriktningen på i riktning mot . Vid just det här tillfället kom det inte någon bil som skulle svänga in på , men låt oss anta att så hade skett. Hur stor chans hade bilisten haft i det läget? Vägen viker kraftigt åt höger. Därmed hade halvljuset inte belyst den mörka cyklisten som färdades mot färdriktningen. I ett sådant läge skulle risken för sammanstötning vara överhängande. Eftersom hastigheten på bilen skulle vara låg skulle våldet inte vara dödligt. Men det hade likväl kunnat sluta med en allvarlig huvudskada, eftersom cyklisten inte använde hjälm – måhända var hon rädd om sin frisyr. Fallet ned i en kullerstensbelagd gata skulle sannolikt betyda svåra eller kanske rent av dödliga huvudskador. Det är två saker som jag vill belysa med mitt inlägg. För det första gäller det vikten av att använda cykelhjälm. Vi sverigedemokrater förordar ett utökat krav på användandet av just cykelhjälm. Att ramla med huvudet före ned i gatan leder ofta till svåra skador som kan orsaka men för livet, exempelvis hörselnedsättning. För det andra säger vi sverigedemokrater med kraft nej till de motioner där det föreslås att cyklister ska beredas rätten att färdas mot körriktningen. Det är mot allt sunt förnuft att släppa in oskyddade trafikanter mot körriktningen, det är som att be om ökad olycksfrekvens för cyklister. Trafikregler är till för att skapa ordning och reda i trafikmiljön. Regelverket ska underlätta för trafikanter på platsen så att de vet här och vad som gäller. Kort sagt: Reglerna ska skapa harmoni mellan olika trafikslag. Att bygga in olycksrisker i lagstiftningen på det här sättet är häpnadsväckande. Vi sverigedemokrater tror inte på idén att låta cyklister färdas mot körriktningen. Vi tror inte heller att just möjligheten att färdas mot trafiken skulle öka viljan att cykla, så som den föreslagna lagändringen motiveras. Ska vi locka fler att cykla är det särskilda cykelbanor som ska locka fler upp på cykelsadeln. Då kan man färdas på ett säkert sätt utan konflikter med andra fordon. En sådan lösning är långt mycket bättre än att tillåta oskyddade trafikanter att cykla mot trafiken. Händelsen på visar med all önskvärd tydlighet hur snabbt en allvarlig olycka kan inträffa, även om farten är låg. 16 (C): Cykeln har fördelar gentemot andra transportslag genom att den är fri från utsläpp och alltid drivs med förnybar energi. kan konstatera att det saknas en infrastruktur som kan ta till vara den potential som finns i att fler väljer cykel som transportmedel. Att bygga hållbara livsmiljöer behöver i större utsträckning möjliggöra för enskilda individer att välja klimatvänliga transportsätt. anser att det utifrån detta är viktigt att bejaka och tillgodose behoven av infrastruktur för cykel. En nationell cykelplan ska finnas som bör utgå ifrån att det så långt som möjligt kan byggas en cykelbana längs med det nationella vägnätet och inte som att det ofta endast finns möjlighet till cykling på vägrenen. Vidare anser vi i också att planen bör utgå ifrån att hantera de saknade länkar som har uppstått när de så kallade två-plus-ett-vägarna har byggts. Där ska det också bli möjligt och lättare för cyklister att ta sig fram. Det ska vara lätt att kunna använda cykeln såväl i städer som på landsbygden. Ett exempel på detta är att det nu i min hemort , som ligger i , planeras för en ny vägsträckning mellan och Sundholmen. Här planerar man för en två-plus-ett-väg där det vid denna planering också bör ingå byggandet av cykelbana utmed vägrenen för att göra det enklare för människor i samhället att ta sig från sitt hem till tätbebyggda områden och sedan kanske åka vidare med tåg. När det gäller cykelbanor längs det nationella vägnätet vid motortrafikled, motorvägar och två-plus-ett-vägar är det dock väldigt viktigt att fortsätta att värna äganderätten. Vidare behövs det väl belysta cykelbanor och andra trygghetsskapande åtgärder som underlättar för cykling året runt. För att cykelbanor ska fungera väl för sitt ändamål anser vi att det är av största betydelse att de är både tillräckligt breda för att möjliggöra omkörning och väl belysta så att hinder och korsningar syns väl. vill sammanfattningsvis framhålla betydelsen av en infrastruktur med säkra cykelbanor som är väl underhållna när det gäller standard och som är säkra att ta sig fram runt. Intresset för cykling som transportmedel har ökat då cykeln är bra för bland annat folkhälsan som den inte genererar några utsläpp. Ett ökat cyklande vore bra för såväl miljön och hälsan som för trängseln i våra städer. En stor del av beslut som rör cykeltrafik sker lokalt eller regionalt, och anser därför att den nationella nivån måste skapa förutsättningar för regionalt och kommunalt samarbete, för kunskapsutbyte och enklare regler för uppförande av infrastrukturen i landet. Många kommuner som arbetar aktivt med trafiksäkerhet väljer att markera hela eller delar av cykelbanorna med färg, exempelvis vid trafikkorsningar, för att uppmärksamma bilar och andra trafikanter på att det är en cykelbana. anser att denna ambition är god och på många håll eftertraktad. kan vi konstatera att det saknas en standardisering kring färgval. Enhetliga markeringar av cykelbanor tillhör de åtgärder som kan förenkla och underlätta för cyklister och fotgängare. Då en nationell standardisering kring färgval skulle öka tydligheten och trafiksäkerheten anser vi att färgsättningen av cykelbanor bör standardiseras och bli likvärdig över hela landet. Jag vill med detta yrka bifall till reservationer 4 och 17 i betänkandet. 17 (KD): Det är positivt att vi har en nationell cykelstrategi. Den pekar på behovet av samhällsplanering och en användbar och väl fungerande infrastruktur, och den pekar på trygghet. vet vi att det finns problem. Vi har till exempel väldigt olika förutsättningar. Man kan jämföra två kommuner i min hembygd. som ligger på ett platt område har sina förutsättningar och sina kostnader när man bygger cykelvägar. I är det bergigt och stenigt, och där har man helt andra förutsättningar. Man kan också jämföra , som är förhållandevis tätbebyggt, med delar av som inte har samma förutsättningar. Det är klart att lokala brister gör att cykelbaneplanering och cykelfrågor måste hanteras lokalt och regionalt. Däremot brister det i samplanering, samfinansiering och säkerhet. Vi från vårt håll vill lyfta fram att kommunerna har ett stort ansvar. Regionerna kan bistå kommunerna i samplaneringen. Cyklingen har stora värden: god hälsa, god miljö och även god gemenskap. En annan fråga som vi lyfter fram i vår motion är vikten av utbildning. Jag har själv haft förmånen att vara med och starta en kvinnoorganisation. Det är kanske inte alla som förväntade sig det, men det har jag. Det finns en organisation i som heter Tehus . I den organisationen arbetar Kvinna till Kvinna med integration. Ett av de projekt som man tillsammans med kommunen har arbetat med var att anordna utbildning i cykling. Man fick ett ekonomiskt stöd av kommunen och stöd även från studieförbund. Kvinnor i olika åldrar som aldrig hade prövat att cykla deltog i utbildningen. är detta en kvinnoorganisation så jag var inte med under utbildningen, men jag såg bilderna på Facebook. Under årsmötet fick vi information om glädjen att i livet klara av att hålla balansen med en cykel. En del av oss har glömt den glädjen eftersom vi lärde oss att cykla . Det är viktigt att kommunerna är med och ger stöd och uppmuntran så att det blir en levande cykelkommun, oavsett var i man lever. Ökad trygghet, cykelbanor och användandet av olika skydd är frågor som vi lyfter fram. Som kristdemokrat står jag givetvis bakom alla våra yrkanden. Men det yrkande som jag yrkar bifall till och som jag vill lyfta fram lite extra är vår reservation 15. Varför lyfter jag fram den reservationen lite extra? Jo, vi påpekar där att det bör finnas ett lagligt skydd för dem som cyklar. Bilister bör visa respekt genom att hålla en och när de kör om en cyklist. Vi är nog många som cyklat och känt vinddraget när en bilist kör lite för fort på en väg med mer begränsad framkomlighet. Att känna det vinddraget och se sin egen dotter svaja till vill man som förälder inte uppleva. Man vill ju känna trygghet när man är ute och cyklar. Det finns inte gång- och cykelvägar överallt. En del av cyklandet sker på vanlig väg, precis som sverigedemokraten tidigare påpekade. Därför är det viktigt att vi skapar trygghet. Jag yrkar bifall till reservation nr 15. 18 (L): Låt mig börja med att säga att Liberalerna står bakom alla sina yrkanden och reservationer, men jag väljer att lyfta fram och yrka bifall till reservation nr 7 som gäller infrastruktur för ökad cykling. Det är glädjande att allt fler väljer att ta cykeln till jobbet. Det ger regelbunden motion och är bra för folkhälsan liksom för klimatet. Det bidrar även till att trängseln minskar. Introduktionen av elcykeln möjliggör längre resor.