prot · H70941 · 2019-11-29 00:00:00 — Men vill man med anekdotisk bevisföring och tidningsrubriker leda i bevis att allting ändå går i fel riktning kan man naturligtvis göra en sådan beskrivning. Jag vill dock att funderar över om det ändå kan vara några fördelar med den nya teknik som har kommit i halkbekämpningen. Har vi kanske ändå skaffat oss en bättre och säkrare situation på vägarna? Åtminstone statistiken talar för att det blir färre som dödas och skadas på våra vägar. Med det sagt är jag väldigt noga med att trafiksäkerheten är högt prioriterad. För mig är detta jätteviktigt. Det var därför jag drev igenom lagstiftningen om vinterdäck. Om man sedan har , , Nokian Hakkapeliitta eller vilka märken man än har – finns väl kanske inte längre – ska man ha adekvata däck. Man ska ha bra utrustade fordon. Det ska vara bra bromssystem på dem. Vi ska se till att skapa trygghet för inte bara de chaufförer som i sitt jobb kör på vägarna utan också för alla som möter dem som kör på vägarna. Detta är ett av skälen till att vi ökar kontrollerna när det gäller kör- och vilotidsregler. Vi vill öka cabotagekontrollerna så att eller jag som kör privatbilar på vägarna inte ska möta en uttröttad chaufför eller en chaufför som är stressad på grund av dålig arbetsmiljö. I kan en sådan chaufför inte kontrollera ett tungt fordon utan riskerar att komma över på fel sida av vägen. Det är detta trygghet på våra vägar handlar om: om arbetsgivarnas ansvar, om chaufförernas ansvar och om ditt och mitt ansvar som medtrafikanter. Det handlar även om insatserna för halkbekämpning och att vi har mer resurser för halkbekämpning. Vi måste naturligtvis också använda ny teknik för att det ska bli mer effektivt. Jag oroas över den tempoökning som vi har sett i trafiken. Men jag oroas än mer över att man beskriver det som om ingenting har blivit bättre, så som ibland systematiskt gör. Jag tror ändå att vi kan konstatera att det har blivit väsentligt färre dödade i trafiken nu än vad det var på det 1970-tal som refererar till. 155 (SD): Det är rätt fantastiskt ändå. Jag tror inte att är riktigt lika imponerad av beskrivning av hans rapport. Det är som har skrivit artikeln, inte . Han har skrivit tre artiklar om halkan . Jag tror nog att jag kan backa undan där, för det är inte jag som är budbärare, utan en reporter. Allt var inte bättre . Vi har betydligt bättre system för rätt mycket . Jag har själv utrett ungefär 300 dödsfall i trafiken för att ta reda på orsaken till att människor omkommit. Varje dödsfall i trafiken är ett nederlag för individen, för familjerna och för samhället. Vi måste gemensamt göra någonting åt detta för att minimera risken att omkomma i trafiken. Vi ska kunna ge oss ut och komma hem med livet i behåll. Det är jätteviktigt. Men det måste finnas en kontakt mellan fordonet man kör och underlaget, så att man inte åker av vägen eller kommer över på fel sida. Det hjälper inte hur bra utrustning man än har och hur försiktigt man än kör om friktionen mellan fordonet och underlaget blir för dålig. Alla yrkesförare vittnar om att det är för dålig friktion på vägbanan. Det är inte mitt ord, utan yrkesförarnas. Jag kan vilken dag som helst erbjuda mig att ta med ut för att besöka yrkesförare och följa med och se hur illa ställt det är på sina ställen. 156 Infrastrukturminister (S): Jag tackar för erbjudandet. Jag har varit ute och rest på våra vägar tillsammans med och och är imponerad av den kunskap som finns om hur transportsektorn ska utvecklas. Därför är jag också mån om att prata om hur vi utvecklar transportsektorn, hur vi ser till att det blir attraktivt att arbeta där, hur vi ser till att det blir bättre och tryggare arbetsmiljö och hur vi ser till att fler inser vilken otrolig betydelse som inte bara lastbilschaufförer utan hela transportsektorn har för att som industrination ska kunna fungera. Hela rullar, brukar vi ibland säga. Att vi har bra transporter är en förutsättning för att samhället ska kunna fungera. Då är det klart att vinterväghållningen måste fungera. Där har vi resurser, och det behövs. Vi utvecklar ny teknik och ställer krav på dem som utför vinterväghållningen. Jag inser att det säkert alltid kommer att komma både nya tekniska lösningar och nya krav. En del överlåter jag med varm hand till specialisterna att utveckla i dialog med näringen. Andra saker har jag varit väldigt bestämd med att vi ska reglera på nationell nivå. Det gäller till exempel den nya vinterdäckslagstiftningen, som träder i kraft. Det ska bli spännande att se hur utvecklingen kommer att bli denna vinter, när vi nu ska ha vinterdäck på alla hjul på alla tyngre fordon. Jag hoppas och tror att det kommer att leda till ökad trygghet på våra vägar. Här är och jag överens. Vi vill att det ska vara trygghet på våra vägar. Vi vill att färre ska skadas eller dö i trafiken. Då vill jag ändå bara konstatera att antalet döda och skadade i trafiken kraftigt har minskat . Vi är världsledande i trafiksäkerhet just på grund av det arbete vi gör, och det arbetet leds nu inte minst från regeringens och sida. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2019/20:143 om Förbifart 157 Infrastrukturminister (S): har ställt två frågor till mig om Förbifart . hävde avtalet med entreprenören som byggde tunnlarna under . Grunden för hävningen är kontraktsbrott avseende framför allt arbetsmiljö. De främsta orsakerna till att projektet nu får en förlängd byggtid och en ökad kostnad är de geologiska förutsättningarna i vissa avsnitt av berget samt hävningen av kontraktet för arbetet med tunnlarna under . Jag har inte för avsikt att avbryta bygget av Förbifart . Det skulle vara ett verkligt slöseri med skattebetalarnas pengar att bekosta såväl redan upparbetade medel som avvecklingskostnader, utan att alls kunna dra fördel av de nyttor Förbifart kommer att bidra med när den är färdigställd. Med detta sagt vill jag betona att jag ser mycket allvarligt på den försening och fördyring som uppkommit i projekt . Det ingår självklart i uppdrag att se över möjligheterna att vidta åtgärder som gör att fördyringen inte blir så stor som aviserats. Möjligheten och lämpligheten av att eventuellt öppna en del av sträckan tidigare utreds också. Förbifart ingår i den så kallade Stockholmsförhandlingen . Det var en uppgörelse mellan statens förhandlingsman och företrädare för om trafik- och infrastruktursatsningar för . i , , , samt dåvarande och har sedan signerat ett avtal om medfinansiering av satsningar enligt den så kallade Stockholmsförhandlingen. Den dåvarande borgerliga regeringen fastställde dessa satsningar i beslut om nationell plan för perioden –2021. 158 (V): Jag vill tacka infrastrukturministern för svaret på min interpellation om Förbifart . Förbifart är dyraste och största motorvägsbygge. Prislappen låg från början på . börjar den närma sig . aviserade en kraftig fördyring med extra och att hela projektet kommer att försenas med . för en motorväg på ungefär blir en kostnad på per meter. Det säger någonting om kostnaden för projektet. Det finns en uppenbar risk med den ökade kostnaden för motorvägsprojektet: att viktiga investeringar i kollektivtrafiken i kommer att trängas undan. Det finns också en annan och än allvarligare kostnad för det här projektet. Det är förstås priset för klimatet. Förbifart är byggt enligt en prognos om ökad biltrafik. Med ökad biltrafik kommer vi också att få ökade utsläpp. Det är därför Förbifart förkastas av en enig miljörörelse och även har avstyrkts av vår expertmyndighet . Besluten om motorvägsprojektet togs, precis som ministern säger, till exempel 2007 i och med Stockholmsförhandlingen och . Därefter kom detta in i den nationella plan för infrastrukturinvesteringar som den borgerliga regeringen då beslutade om. har det hänt en del. Vi har till exempel fått . Vi har också fått en kraftigt ökad medvetenhet om den klimatkris som vi nu befinner oss i. har vi i en klimatlag och ett klimatpolitiskt ramverk som säger att alla politikområden måste verka för att våra klimatmål uppfylls. Ett av dessa viktiga klimatmål är att transportsektorn ska minska sina utsläpp med till 2030. vet vi att utsläppen från vägtrafiken ökar, inte minskar. Vi behöver alltså göra mycket mer för att minska våra utsläpp. Därför tycker jag att det var intressant att ta del av en skrivelse från och Klimataktion som jag vet har gått till regeringen. De föreslår att regeringen ska tillsätta en förutsättningslös utredning för att se på konsekvenserna av att avbryta bygget av Förbifart , både ur ett ekonomiskt perspektiv och ur ett miljömässigt perspektiv samt med avseende på hur det till exempel kan påverka kollektivtrafiken. Det tycker jag är ett väldigt intressant förslag. Ministern skulle kunna ge i uppdrag att tillsätta en sådan utredning. Ministern skulle också kunna ge ett uppdrag till att åtminstone se till att Förbifart håller sig inom den budget som är fastslagen och att Förbifart inte blir det projekt som äventyrar våra klimatmål. De uppdragen har inte ministern gett till . Ministern svarar att han förutsätter att arbetar fortlöpande med detta. Jag vill fråga ministern: inte ge ett konkret uppdrag att se till att Förbifarten håller sig inom den budgetmässiga och klimatmässiga ram som vi har antagit? 159 Infrastrukturminister (S): Låt mig konstatera att vi delar väldigt många synpunkter när det gäller transportsektorns behov av att ställa om för klimatet. Ska vi klara 70-procentsmålet till 2030 behövs väldigt mycket mer göras. Det är därför vi arbetar med bränslebytet, reduktionsplikten, som gör att vi får biobränsle. Det är därför som vi jobbar stenhårt med elektrifiering av transportsektorn. Det går bra att göra i ett läge där vi har rekordstora elöverskott. Trots att kärnkraftverk stängs är det i beslutade investeringar i vindkraften i . Vi exporterar lika mycket el som det skulle krävas att med råge elektrifiera hela transportsektorn. Dessutom investerar vi mer än någonsin i järnväg. Vi gör den största järnvägssatsningen i modern tid. Då räknar jag inte med nya stambanor, vilket vore otroligt välkommet, utan jag räknar med alla övriga järnvägssatsningar vi gör inte minst i med fyrspår mellan och men också Norrbotniabanan och Sydostlänken. Det gör vi för att kunna klara klimatmålen. Men i samma stund som det sägs måste man också fullfölja de projekt som redan är påbörjade. fattades beslut, och förhandlades beslut fram, om Förbifart . Att avbryta bygget mitt i perioden är inte rimligt. Det tror jag att även inser. Däremot är det naturligtvis uppgift, och det uppdraget har det redan, att fullfölja genomförandet men också se till att minska kostnaderna. Det handlar om att se på vilket sätt man kan reducera de kostnadsökningar som man har fått till följd av till exempel den avbrutna upphandlingen vid . Jag har haft ett möte med företrädare för där vi tittat både på fördyringarna i Förbifart men också de mycket kraftigare fördyringar som vi ser i regionens egna projekt om tunnelbanan. Där är fördyringen uppe i 9–10-miljardersklassen. Det överstiger procentuellt vida den fördyring vi ser i Förbifart . Det är oroväckande. Tunnelbanesatsningen i är viktig inte minst ur klimatsynpunkt men också eftersom växer. När växer måste också infrastrukturinvesteringarna finnas på plats. De ska klara klimatprövningen. De ska bidra till omställningen. Det kommer att bli än viktigare framöver när vi ser hur vi utvecklar städerna och mobiliteten så att vi får bättre och smartare trafiklösningar. Det finns två delar i detta. Det ena är att blicka framåt över vilka investeringar vi ska göra för att se till att vi ställer om transportsektorn både på infrastruktursidan inför kommande nationell plan och också här och när det gäller drivlinor, bonus–malus, elektrifieringen eller bränslereduktionen. Det gäller inte minst vilka krav vi ska kunna ställa i städer där förslaget som vi under vår regeringstid har drivit igenom om miljözoner kan vara ett viktigt verktyg som man använder sig av. Därutöver ska man naturligtvis också se till att projektet inte får större överskridanden utan att man håller sig inom de ramar man har. Det handlar om att man analyserar på vilket sätt man kan öka nyttorna genom att öppna delar av Förbifarten tidigare så att man inte får en för lång försening. Sedan tror jag att vi alla har ett ansvar att fundera över hur upphandling och upphandlingsstrukturer kan bidra till än smartare upphandlingar framöver när det gäller kostnadsfördyringar för infrastrukturobjekt. Det vet jag att och jag har samma uppfattning om. 160 (V): Vi i välkomnar de klimatsatsningar som görs. Men tyvärr går det inte tillräckligt fort. Med politik skulle det gå fortare. Vi skulle få en snabbare utbyggd elladdinfrastruktur. Vi skulle få ökade satsningar på biobränslen och inte minst på den viktiga biogasen. Vi skulle få ökade satsningar på kollektivtrafik. Vi skulle få en snabbare utbyggnad av järnvägen i . Allt det är områden där vi anslår mer pengar och kräver högre ambitioner. Det kan vi göra delvis därför att vi också berättar vad vi behöver göra mindre av. Vi behöver köra mindre bil, inte minst i våra storstäder där det går alldeles utmärkt att resa kollektivt. Det är därför vi avfärdar byggen som Förbifart eller för övrigt den planerade tvärförbindelsen på som kommer att gå lös på . När det gäller Förbifart är det oerhört viktigt att vi åtminstone får en bantad version som bättre rimmar med de klimatmål som vi har antagit. De klimatmålen fanns inte då Förbifarten klubbades från början, utan de har kommit efter. Det är också viktigt att vi får ett bygge som åtminstone håller sig inom den budgetram som finns anslagen. Här har ministern alla möjligheter att se till att den ansvariga myndigheten arbetar med de frågorna. Då tror inte jag att det riktigt räcker att ministern bara förutsätter att ska återkomma med någon form av bantad version av Förbifart . Jag är väldigt rädd för att man kommer att tuffa på precis som vanligt. Det är inte alls omöjligt att vi står här igen , och då har prislappen på Förbifart höjts med ett par miljarder till. Därför borde ministern använda sin möjlighet att ge ett konkret uppdrag till vår ansvariga myndighet att återkomma med en bantad version av Förbifart . Eller så kan man göra som föreslås i det här brevet som jag håller upp från miljörörelsen och även utreda möjligheten att helt och hållet stoppa projektet. Jag skulle också vilja passa på att fråga om finansieringen av Förbifart . Förbifart finansieras till största delen med den trängselskatt som finns här i . när vi får en kraftig fördyring är det många som är rädda för att det kommer att läggas på trängselskatten. Det innebär att vi får förlängda höjda trängselskatter där intäkterna fortsätter att gå till motorvägar i stället för till kollektivtrafiken. Det var ursprungstanken med trängselskatterna när de infördes här i . Vi har, precis som ministern är inne på, viktiga investeringar i tunnelbanan som ska göras här i . Dessutom har vi extra stora investeringar som ska komma. Det är tunnelbanan mellan och , syd på , och vi har även en förlängning av in till City. Det är vid sidan om den nya tunnelbanan som ska gå ut till . Här finns en väldigt stor oro för att en del av de tunnelbaneinvesteringarna inte kommer att bli av eller fördröjas därför att Förbifart kommer att tränga ut de här viktiga investeringarna. Här spelar staten en viktig roll. Trängselskatten är en skatt som vi klubbar här i . Kommer infrastrukturministern att engagera sig i den här frågan och säkerställa att de investeringar som ska gå till utbyggd kollektivtrafik i också landar där och inte fördröjs och minskas? I detta anförande instämde (V). 161 Infrastrukturminister (S): Det finns mycket man skulle kunna säga om anförande. Det är klart att jag är oroad, precis som många andra, över att infrastrukturobjekt eller infrastrukturinvesteringar fördyras. Det gäller inte minst tunnelbanesatsningen i . Vi kan inte ha en ordning där vi får miljardöverskridanden vid stora infrastrukturobjekt. Därför ska kostnadskontrollen öka. har själv varit med på utskottet, där redovisade skälen till fördyringarna och förseningarna när det gäller just Förbifart . Fördyringen är på . I tunnelbanebygget ligger fördyringen på ungefär 40–, om jag har förstått saken rätt. Det är klart att det är oroväckande. Det riskerar naturligtvis att få effekter för andra insatser framöver. Därför är det viktigt att man arbetar med effektiviseringar för att minska den risken. Jag har absolut inte varit passiv, tvärtom. Jag tog initiativ direkt, innan reagerade, att bjuda in aktörerna. Jag såg till att vi fick till ett möte med och också information från och från andra aktörer. Det handlade om att skapa oss en bild över läget och en beredskap för hur vi ska hantera eventuella fördyringar framöver. Jag tror att det är viktigt. Men jag tror också att det är viktigt att ta upp den principiella eller kanske svåra frågan framöver om upphandling av infrastrukturobjekt och den underprissättning som har funnits på marknaden. Det är kanske en diskussion som man behöver ha inte minst i trafikutskottet framöver. När det gäller omställningen har jag ingen annan uppfattning än . Vi är angelägna och entusiastiska över möjligheten att göra ännu mer för att ställa om transportsektorn. Om vi ska nå 70-procentsmålet behöver mer göras. Det är därför vi gör den största järnvägssatsningen i modern tid. Det är därför vi lägger rekordstora belopp på renovering och reparation av det svenska järnvägssystemet. Det är därför vi nu också kan bli världsledande i elvägar. Världens första permanenta elväg kan komma att byggas i . Där kan tunga transporter och lastbilstransporter sekventiellt laddas och på det sättet bli fossilfria. I detta tillsammans med biobränsleutvecklingen och elektrifieringen av hela fordonsflottan kan bli världsledande och visa att det går. Och ska veta att det behövs! I dessa tider när inte minst en president i ett land väster om oss har twittrat ut att man inte ville delta i – hur viktigt är det inte då att signalen från är att tala om att vi ska klara detta och att vi ska ställa om? Det är en signal inte bara till och hundratusentals andra ungdomar som är oroade utan till hela världens befolkning och många länder som också oroas över vad klimatförändringarna kan komma att innebära. Då kan genom att våga vara en permanent världsutställning, våga testa ny teknik och våga fatta modiga beslut om investeringar i till exempel järnväg och nya stambanor se till att vi kan klara omställningen. Då måste vi också kunna utveckla stadstrafiken. De nya beslut som vi talar om framöver måste bygga på ökad mobilitet i staden, ökade kollektiva transporter, andra transportmedel än bil, naturligtvis, och inte minst på att hitta fler sätt att kombinera rörlighet och trygghet. Vi ska inte låta gamla traditioner och utgångspunkter för samhällsplaneringen vara gällande för framtida städer. Här har vi förändrat sättet att se på nationell plan när vi nationella plan tog in bostadsbyggande som en viktig del. Fyrspår mellan och kan ge 50 000 bostäder. Det är samhällsbyggnad. Jag tror att vi framöver ska inkludera fler aspekter. Klimaspekten är självklar, men det gäller också jämställdhetsaspekten så att vi får ett jämställt, jämlikt och klimatanpassat samhälle framöver. 162 (V): Precis just nu demonstrerar utanför den här byggnaden stockholmarna för en ambitiösare klimatpolitik. Ett av kraven är stoppad Förbifart , eller åtminstone en bantad och anpassad Förbifart , så att resurser inte tränger undan de viktiga investeringarna i kollektivtrafiken. börjar FN:s viktiga klimattoppmöte i . Vi vet alla att vi måste göra mer för klimatet, och då måste även transportsektorn och de som tror att det är en mänsklig rättighet att köra bil i storstäder förstå att vi inte kan fortsätta som vi har gjort. Då är infrastrukturplaneringen – även om det är ett långt och krångligt ord – ett av våra viktigaste styrmedel, för det är där vi bygger de framtida städer som människor ska leva och verka i. Därför tycker jag att det är tråkigt att ministern inte vill ge ett konkret uppdrag till vår ansvariga myndighet, , att återkomma med en omarbetad plan för Förbifart som ryms inom våra klimatmål och inom budget. Jag tycker att också frågan om trängselskatten är en fråga där ministern måste vara mycket tydligare. går merparten av pengarna till Förbifart , och så kan vi inte ha det. Tanken med trängselskatten är att vi tar pengar från massbilismen och investerar i alternativet, som är utbyggd kollektivtrafik. Här skulle ministern kunna vara väldigt tydlig och säga att framtida trängselskatteintäkter bör gå till kollektivtrafiken i regionen och inte till fortsatta motorvägsutbyggnader. Vad anser ansvarig minister om det? 163 Infrastrukturminister (S): Ansvarigt statsråd, infrastrukturminister , anser att avtal också ska hållas. Det ankommer inte på regeringen enskilt att förändra förutsättningarna för trängselskatter. Detta är ett avtal som har gjorts med lokala och regionala företrädare och med kommuner i . Det är viktigt. Jag tror att även trafikutskottets ordförande inser att det här är en diskussion som måste föras mellan alla parter som står bakom finansieringen, och då inte bara av Förbifart utan också, inte minst, av finansieringen av viktiga tunnelbaneprojekt. Jag tror att det måste vara utgångspunkten. Jag noterar att , vilket jag kan ha respekt för när man är i opposition, står och velar mellan att å ena sidan stoppa Förbifarten , å andra sidan kräva en ombearbetad version. Jag skulle vilja se hur det där stoppet skulle se ut och hur en halv tunnel går ned vid . Låt oss bara konstatera att vi är i ett läge där det är viktigt att titta framåt för att minska de kostnadsökningar som har varit i infrastrukturobjekten. Vi måste se hur vi kan säkerställa att vi klarar klimatkraven för transportsektorn. Vi måste se till att vi kanske får mer resurser framöver för att göra rätt och fungerande infrastrukturinvesteringar, och då inte bara i utan i hela landet. När vi nu lägger 100 miljarder mer än den borgerliga regeringen gjorde i nationell plan innebär det satsningar, inte bara i . Det är en satsning på järnväg i Västerdalsbanan mitt i , Norrbotniabanan, Mittbanan och renovering av bron över Stora Helvetet. Det är satsningar på Sydostlänken mellan och och ned till . Det är infrastruktursatsningar så att hela landet kan vara med i omställningarna. Det får inte bara bli en diskussion för storstadsområdet, för då får vi gula västar på många håll i . Vi måste se till att hela landet är med i omställningen. Det är stad, och det är land, och den omställningen ska hela vara med på. Det är min utgångspunkt i det arbete vi har med infrastruktursatsningar. Det ska inte bara gälla . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2019/20:104 om Arbetsförmedlingen och kommunerna 164 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig om jag avser att redovisa någon bedömning av de merkostnader som situationen på Arbetsförmedlingen redan har åsamkat kommunerna genom minskad service, närvaro och förutsägbarhet samt om regeringen avser att återkomma med budgetkompensation till kommunerna för dessa merkostnader och de merkostnader som kan väntas framöver i och med Arbetsförmedlingens avveckling. En väl fungerande arbetsmarknadspolitik är avgörande för svensk omställningsförmåga, konkurrenskraft och välstånd. Arbetsförmedlingen ska reformeras i enlighet med den inriktning som lades fast i den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, . Statens nuvarande uppdrag inom arbetsmarknadspolitiken ligger fast, men utförandet ändras. Det innebär att Arbetsförmedlingen fortsatt ska ha myndighetsansvaret för arbetsmarknadspolitiken men att ett nytt system, med valfrihetssystem som utgångspunkt, ska utvecklas där fristående aktörer matchar och rustar arbetssökande för de lediga jobben. Reformeringen görs för att förbättra effektiviteten i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten.