prot · H60969 · 2019-03-28 00:00:00 — Det handlar om allt från lagstiftning om barnäktenskap till förebyggande insatser och långsiktig finansiering av kvinnojourernas viktiga arbete. trädde kvinnor och icke-binära världen över fram under metoo och vittnade om den sexism och de sexuella trakasserier och övergrepp som män utsatt dem för. I har över 70 000 kvinnor gett sina vittnesmål, och berättelserna fortsätter att forsa fram. Metoo är en revolution som visar på behovet av en lång rad politiska förändringar. I grund och botten handlar det om att få ett slut på mäns överordning. Makt måste flyttas, vilket tätt hänger samman med ekonomisk jämlikhet mellan män och kvinnor. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Kampen och arbetet fortsätter. Brinn för alla som har blivit utsatta. 152 (KD): Jag vill inleda med att säga att jag står bakom alla reservationer från , men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservationerna 6 och 10. Den regering vi har kallar sig för en ”feministisk regering”. Det är en beteckning som för mig mest framstår som plakatpolitik. I verkligheten finns stora områden som nuvarande regering mer eller mindre negligerar. Det gäller exempelvis hedersvåldet som breder ut sig. Unga killar och tjejer hotas och trakasseras på grund av att de vill leva sina liv i frihet och göra egna val. De går med ständig rädsla. Och de är många. I en undersökning i visade det sig att var tionde elev lever under hedersnormer. Det är skrämmande siffror. Det är flera i varje klass. De menar att de inte kan gifta sig med vem de vill. uppger att de dessutom utsatts för våld av sin familj eller släkt. Tyvärr slutar våldet ibland i tragiska dödsfall. Vi vet också att flickor förs bort, ut ur , för tvångsgifte. Flickorna är förtvivlade, men knappt någon kan räkna med att få någon som helst hjälp. Vi hör om flickor som könsstympas och som behöver vård för att återställa sina skador. Det är skador som inte bara är fysiska utan också ger psykiska men för livet. Vi kristdemokrater har lagt fram förslag i om att flera olika åtgärder behöver vidtas för att förebygga det hedersrelaterade våldet. En del i detta är att få till en särskild brottsrubricering i så att våldet tas på allvar och synliggörs. Jag hoppas att vi också snart får se detta. Regeringen har talat om detta, och jag hoppas att vi snart får se en sådan lagstiftning. Vi har också föreslagit, och lagt medel till detta i våra budgetar, till något som i kallas Forced Marriage Unit. Det är en enhet inom polisen som i samarbete med UD skulle kunna förebygga att någon med tvång förs ut ur för att bli bortgift. Denna enhet finns i , och när jag besökte enheten framkom att de har tillgång till flera olika lagliga medel att ingripa med till stöd för utsatta flickor. Man kan till exempel häkta föräldrar som inte kan presentera sin dotter för enheten . I har vi inte sett något av detta. Justitieministern har återkommande sagt, bland annat i en interpellationsdebatt jag hade med honom , att det är svårt att genomföra. i en frågestund var det också svårt, men sa man att man jobbar med frågan. Min fråga till regeringspartierna är: Hur ska det ta innan det finns sådan enhet mot tvångsgifte? Jag tror att vi alla är överens om att vi måste göra allt för att komma åt våld i nära relationer. Många av oss har sett dokumentären om öde. Dokumentären var drabbande och visade på hur lite vi gör för att skydda och även lagföra våld mot kvinnor. Vi kan inte acceptera att av befolkningen utsätts för brott i en nära relation. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Regeringen tog fram nya mål för jämställdhetspolitiken, vilka vi sedan beslutade om i . Vi kristdemokrater menade att det var synd att delmålet Mäns våld mot kvinnor blev så snävt. Vi menar att våld i samkönade relationer inte fanns med. Det var också något som flera remissinstanser påpekade. Jag förstår därför inte varför regeringen valde att utelämna den delen. menar i en reservation att regeringen skyndsamt bör tillsätta en utredning med fokus på att kartlägga våld som förekommer i samkönade relationer. Jag kan hålla med om att detta bör få mer fokus. Det är tråkigt att regeringspartierna osynliggör detta våld i sina jämställdhetsmål. I den tidigare alliansregeringen där ingick gjordes stora satsningar på jämställdhet. Vi satsade – historiska – på olika jämställdhetsinsatser . Det var konkreta projekt till stöd för ökad jämställdhet. Nuvarande regering har bestämt sig för att i stället lägga fokus och pengar på en jämställdhetsmyndighet. Vi tycker det är sorgligt att man har bestämt sig för att ta medel från konkreta verksamheter som hjälper utsatta kvinnor för att lägga på en myndighet. Vi lyssnade på kritiken från remissinstanserna, men regeringen gjorde uppenbarligen inte det. Statskontoret föreslog till exempel att man skulle pröva att ha en mindre delegation som kunde hålla ihop olika insatser, något som vi från stöttade och tyckte att man borde pröva. Men det regeringen gjorde var att ta pengar från prostitutionsenheten i , från för kvinnofrid i och från i , som jobbar mot hedersvåld. vet vi inte om får kvarstå med ett nationellt uppdrag mot hedersvåld. Efter januariöverenskommelsen vet vi inte heller om Nationellt centrum för kvinnofrid i kommer att få fortsatt stöd. Såväl moderater och kristdemokrater som sverigedemokrater ifrågasätter regeringens prioritering. har i en kommittémotion föreslagit att ska få långsiktiga förutsättningar för sin verksamhet men stöder inte det , här i betänkandet, utan nöjer sig med ett särskilt yttrande. Vi hade kunnat säkra verksamhetens framtid här , men ska samarbetspartierna avvakta och se. Den så kallade feministiska regeringen lägger alltså hellre pengar på administration än på konkret verksamhet riktad till utsatta kvinnor. Jag beklagar att Liberalerna och står bakom detta beslut. Kvinnors situation på arbetsmarknaden är viktig för kvinnors ekonomi och för kvinnors pensioner men också för samhällsekonomin. Kvinnors andel i arbetskraften är hög i , och flera länder i vill följa det exemplet för att stärka sina ekonomier. När statsministern var på toppmöte i antogs en deklaration med rådsslutsatser om sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft. Det dokumentet, som regeringen hade varit med och tagit fram, innehöll inte ett enda ord om kvinnors betydelse på arbetsmarknaden. Den så kallade feministiska regeringen försökte inte ens få in ett enda ord om kvinnor på arbetsmarknaden i detta EU-dokument. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Satsningar på kvinnors företagande lyser också med sin frånvaro i denna regering. Likaså satsningar på att förhindra diskriminering och missgynnande av gravida och föräldralediga, något som lyft fram. Uppsägning och hot om uppsägning drabbar många kvinnor som är gravida och föräldralediga. Vi anser att regeringen borde göra en kartläggning av detta för att se vad som kan göras. Det finns mycket mer att tala om när det gäller jämställdhetsarbetet, men min tid är ute. Min slutsats är att det finns en hel del övrigt att önska på jämställdhets‑ och diskrimineringsområdet. Jag hoppas att vi snart har en ny regering som kan göra de satsningarna. 153 (S): Vi behandlar arbetsmarknadsutskottets betänkande AU8 Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget och avslag på samtliga reservationer. Det har länge hävdats att jämlikhet är tillväxtens motsats, men forskningen är tydlig och visar tvärtom att jämlikhet är bra för tillväxten. Utan växande klyftor hade tillväxt varit högre , konstaterar . Det finns många förklaringar till detta. När klassklyftorna växer innebär det att de flesta får sämre ekonomi. Hjulen börjar snurra långsammare när människor har mindre pengar att röra sig med. Det skapar en oro som gör att människor mår sämre, studerar mindre och producerar mindre. Det bästa sättet att skapa ett framgångsrikt samhälle är alltså mindre klyftor, mer jämlikhet och mer jämställdhet. kan man läsa om de demografiska skillnader som finns mellan olika grupper i . Det är skillnad mellan högutbildade och lågutbildade, mellan inrikes och utrikes födda och mellan boende på olika ställen. Skillnaden i medellivslängd mellan kvinnor och män är högre för kvinnor. Kvinnornas medellivslängd är 84,6 medan männens är 81,4. Men även inom detta finns det stora skillnader, och de största skillnaderna i medellivslängd hittar man när det gäller skillnader i utbildningsnivå. Med en längre eftergymnasial utbildning är medellivslängden för kvinnor och 84,9 för män. Medellivslängden blir lägre och lägre ju kortare utbildning man har. Lägst är den för dem med förgymnasial utbildning. Där är den för kvinnor och för män. Det är alltså en skillnad för kvinnor och för män beroende på utbildningsnivå. De som har högre utbildning har också betydligt fler friska år. Vad som är alarmerande är att för lågutbildade ökar inte medellivslängden utan tvärtom. För lågutbildade kvinnor minskar den. Vad beror det på? SCB skriver: ”De senaste årens utveckling tyder på ökade sociala skillnader i medellivslängdens förändring.” Detta innebär att kampen mot ökade klyftor och för bättre arbetsmiljö, tryggare anställning och mindre stress inte bara handlar om lön. Det handlar om våra liv. är alldeles för många anställningar otrygga och korta, och tjänster som borde vara tillsvidareanställningar blir bara allmän visstid – särskilt inom välfärd, handel och hotell och restaurang, alltså i de branscher som är kvinnodominerade och har lägst löner. I de här branscherna jobbas det också mycket . av kvinnorna i arbetaryrken jobbar enbart . Detta ökar risken att kvinnorna tar det största ansvaret för det obetalda hemarbetet. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Målet för svensk jämställdhetspolitik är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma sina liv. Formella hinder eller sociala aspekter ska inte hindra kvinnor från att ha samma möjligheter som män att vara aktiva samhällsmedborgare och forma villkoren för beslutsfattande. En jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män inom samhällets alla sektorer är självfallet inte någon garanti för att den reella makten fördelas jämnt mellan könen, men det är en avgörande förutsättning för att maktutövningen ska kunna förändras i jämställd riktning. Det behövs också en jämnare fördelning av de ekonomiska resurserna. Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män måste utjämnas. Men även om skillnaderna i lön försvinner är inte problemet löst. Många kvinnor har otrygga anställningar. Men vet inte från den ena dagen till den andra om man har jobb . Otrygga anställningar innebär också att du inte vågar klaga på din lön, din arbetsmiljö eller eventuella trakasserier. Gör du det riskerar du att inte få mer jobb. Kvinnor i låglöneyrken jobbar också ofta ofrivillig deltid, och har du lyckats få en heltid kan arbetsgivaren utan problem minska din tjänst – så kallad hyvling – med lägre inkomst som följd. Detta begränsar dessa kvinnors möjlighet att ha makt över sina liv. Man beräknar att ca 100 000 drabbas av hedersrelaterat våld och förtryck. Detta kan vi aldrig acceptera. I den sakpolitiska överenskommelsen som slöts mellan , Liberalerna, Socialdemokraterna och betonas att hedersrelaterad brottslighet och förtryck ska förebyggas, förhindras och straffas. Vår statsminister var tydlig med att han vill skärpa tonen när det handlar om hedersbrott. Han sa: Det hör inte hemma här. Det kväver människors frihet att inte få välja själv hur du ska röra dig i samhället, vem du umgås med, är kär i, vill gifta dig med. Det är en kraftig begränsning av människors frihet. Det är inte . Han sa också att vi har gjort för lite och att frågan ska bekämpas med skärpta straff så att den som begår brott med hedersmotiv ska dömas extra hårt men också genom attitydförändringar och ökad kunskap. Våldet och förtrycket innebär allvarliga kränkningar av kvinnors och flickors rätt till kroppslig integritet och självbestämmande över sexualitet, barnafödande, relationer, utbildning och ekonomi. Det bygger på starka patriarkala och heteronormativa föreställningar och riktas även mot unga män, pojkar och hbtq-personer. Att förstå hedersförtrycket är en förutsättning för att kunna arbeta med frågan. Såväl utsatta som yrkesverksamma och andra berörda personer behöver ha kunskap, rådgivning och stöd på området. ska vara ett land där alla människor erkänns för vilka de är, får rätt att definiera sig själva och har tillgång till lika rättigheter och möjligheter och där skyddet mot diskriminering är en av hörnstenarna för de mänskliga rättigheterna. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering För att nå dit behöver det bedrivas ett kontinuerligt arbete med att förebygga diskriminering i alla dess former. Ingen människa ska diskrimineras på grund av till exempel etnisk tillhörighet, religion, sexuell läggning, ålder eller könstillhörighet. Trots detta finns ändå människor som möts av fördomar och som därmed riskerar att diskrimineras. Det kan till exempel handla om arbetsgivarens fördomar mot personer med funktionsvariationer, ålder eller kön. Det kan handla om personer som blir diskriminerade på grund av etniskt ursprung eller sexuell läggning. tog beslut om förändringar i diskrimineringslagen som innebär att arbetet med aktiva åtgärder inom arbetslivet och på utbildningsområdet ska omfatta samma diskrimineringsgrunder som diskrimineringsförbuden. Detta är en av flera komponenter för att motverka diskriminering. 154 (KD) replik: Vi har ju inte någon jämställdhetsminister här i debatten, och heller inte ordföranden i utskottet, men jag är tacksam att finns här och kan svara för regeringspartierna. talar mycket om jämställdhetsmålen. I mitt anförande hade jag en fråga om mäns våld mot kvinnor. Hur ser på att samkönade relationer inte finns med i dessa delmål? En annan fråga handlar om Nationellt centrum för kvinnofrid i . Där har vi fått lämna en reservation eftersom vi inte kan få några garantier för dess fortlevnad och för att satsningar för stärkta långsiktiga förutsättningar för verksamheten ska kunna ske. När skulle inrättas var man i och fick då dra ned på verksamheter och säga till dem att de fick dra ned på det ena och det andra. Vi var väldigt oroliga. En del av verksamheten är tack och lov kvar, men vi känner en stor oro för framtiden i fråga om hur det ska gå för i . Skulle kunna ge någon kommentar till det? 155 (S) replik: Jag tackar för frågorna. Frågan om våld i samkönade relationer finns med i den nationella strategin. Det gäller inte bara att bekämpa mäns våld mot kvinnor, utan det handlar också om våld i nära relationer, hedersrelaterat våld, våld mot män och pojkar och om hbtq-personers utsatthet för våld. Alla dessa grupper finns med i detta. När det gäller verksamheten i har jag inga andra uppgifter än att den ska fortsätta. 156 (KD) replik: Det är ju bra att även samkönade relationer och det våld som finns i nära relationer finns med i strategin, men vi hade ändå velat se att det var tydliggjort i delmålen. Det tycker jag att vi fortfarande saknar. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering När det gäller Nationellt centrum för kvinnofrid får vi väl följa det hela väldigt noggrant. Det kan vara bra för regeringen att veta att vi kommer att bevaka vilka resurser man kommer att få. Jag tänkte avslutningsvis ställa en fråga om en annan sak som jag tog upp tidigare, som jag har tjatat ganska mycket om här i parlamentet: Forced Marriage Unit, som det heter på engelska. Jag tycker att det är ett väldigt bra uttryck. Det är en enhet som kan jobba direkt för att se till att man inte förs ut ur landet och blir bortgift. Vad jag har förstått finns någonting liknande denna modell även i . Hur ser Socialdemokraterna på detta förslag? Är det någonting som man kommer att kunna se under detta år? Kommer det att läggas något förslag? Statsministern har sagt att vi ska skärpa tonen och skärpa straffen, men jag har inte sett så jättemycket konkret. 157 (S) replik: När det gäller hedersbrott talar man om ny lagstiftning som ska gälla . Där kommer frågorna att utredas . Det handlar om att få mer kunskap om frågorna, att reglerna för utvisning kan skärpas och att skyddet för utsatta ska förbättras. Jag kan inte mer om det. Detta är det enda jag har fått veta, och det är ju ganska nytt. Det är otroligt viktigt att frågan hålls i fokus. Detta är ju människor som verkligen behöver vårt stöd och skydd, så jag kommer också att hålla ögonen på denna fråga. 158 (M) replik: Jag tar vid där ledamoten avslutade. av att regeringspartierna har negligerat, åsidosatt och relativiserat problemen med hedersvåld och hedersbrott har man nu lovat att det ska göras förändringar. Tonläget har höjts, fick vi höra i debatten. Vi har också blivit tillsagda att det ska till en straffskärpning, men först . Varför vill regeringspartierna vänta med en välbehövlig lagstiftning? Varför ska de 100 000 ungdomar som lever under hedersförtryck vänta ? 159 (S) replik: Det är riktigt som ledamoten säger: Denna fråga har diskuterats för lite. Det har gjorts för lite insatser tidigare, och detta uttryckte även statsministern i den intervju där han talade om straffskärpning. Vi har inte tillräckligt mycket kunskap om dessa frågor. Det har inte gjorts tillräckligt mycket utredningar. Det behöver göras. Det handlar ju inte bara om flickor och kvinnor utan även om det vi talade om tidigare – om män, pojkar och hbtq-personer. Allt detta måste finnas med i lagstiftningen så att alla får det skydd de förtjänar. 160 (M) replik: Jag har förståelse för att Socialdemokraterna känner att de inte har tillräckligt mycket kunskap. Det är mycket möjligt att så är fallet. Det är också mycket möjligt att hela regeringen inte har tillräckligt mycket kunskap. Jag kan också konstatera – även om det är som vi är här och har denna jämställdhetspolitiska debatt – att den jämställdhetspolitiska ministerns parti inte ens är representerat i debatten. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Sanningen är att det redan finns utrett hur en straffskärpning skulle kunna se ut. Det finns också bättre alternativ som skulle ge ännu bättre resultat än en straffskärpning. Om man faktiskt vill se hårdare straff skulle man behöva en separat brottsrubricering för hedersvåld och hedersbrott för att se till att garantera att man verkligen får hårdare straff för denna typ av brott. Detta motsätter sig regeringen, om jag förstår det hela rätt. Vi behöver också se till att garantera att de förövare som begår brotten inte bara får korrekta straff i egenskap av att de döms utan att de också, i den mån de är utländska medborgare, kan utvisas från landet. Jag undrar hur regeringen ställer sig till detta. Det finns ju faktiskt underlag att fatta beslut på. Det finns ju möjlighet att vidta mer långtgående och mer effektiva åtgärder än vad statsministern föreslår med sitt nya, skärpta tonläge, som man skulle kunna vidta avsevärt mycket tidigare än 2022. 161 (S) replik: Det känns tryggt att det finns bra kunskap här i . Det har ju visat sig att det finns stora brister i kunskapen om hedersbrott, hur dessa drabbar och vem det drabbar fullt ut. När det gäller straffskärpningen har det ju aviserats att det kommer att bli en egen brottsrubricering som dessa brott kommer att hanteras under och som kommer att finnas med när man ska titta på den nya lagstiftningen. 162 (L): Timmen är sen, men sällan har det känts så angeläget att debattera jämställdhet som när vi fortfarande bearbetar dokumentären om liv. Hon levde med en man i offentligheten som utsatte henne för både fysisk och psykisk misshandel, men offentligheten valde att blunda, valde att vända bort blicken. När vi ser tillbaka säger vi: Hur kunde vi inte göra något? Varför reagerade inte massmedierna, opinionen, mannens arbetsgivare och så vidare? Det här hände 1997–1998, . Det är länge sedan men ändå alldeles . Vi kan argumentera att vi inte förstod, att vi inte visste bättre, att metoo kom först . Men 1997 var definitivt ett land som höll jämställdhetsfanan högt, ett land som gärna talade eller kanske snarare predikade om vikten av jämställdhet i bistånd och vikten av jämställdhet i internationella samarbeten. Och vi hade redan infört den första pappamånaden. Visst är det länge sedan, men tanken dröjer kvar att våra handlingar inte svarade upp till självbilden av oss som ett föregångsland i jämställdhetsfrågor. Vi kan inte vrida historien tillbaka. Men vi kan lära av historien, och det måste vi göra i frågor som rör mäns våld mot kvinnor men också i andra frågor som rör jämställdhet och diskriminering. Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Jag vill inte att någon annan ska stå i den här talarstolen , ungefär som vi gör , och säga att vi inte förstod omfattningen av till exempel hederskulturen i . Det är en av anledningarna till att Liberalerna har motionerat om ett sjätte jämställdhetspolitiskt mål som just syftar till att synliggöra jämställdhet i integrationen. Hbtq-personer är fortfarande människor som löper större risk än andra att utsättas för diskriminering och inte få sina rättigheter tillgodosedda. En strategi kan inte minst så här dags låta torr och tråkig, men rätt implementerad kan den vara alldeles underbar. Faktum är att strategier ligger till grund för det arbete som görs från statens sida. Den nationella strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck, som togs fram under alliansregeringen, behöver uppdateras. Vi vill därför att en ny nationell hbtq-strategi tas fram för fortsatt arbete för lika rättigheter. Vilka är det som ska agera mot våld, trakasserier, hederskultur och diskriminering om inte vi som befinner oss i den här byggnaden? Det är här som ansvaret finns. Det är här som ansvaret ska utkrävas. Avslutningsvis: Vi står bakom alla Liberalernas reservationer, men för att spara tid yrkar jag bifall bara till reservationerna 3 och 9. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: med anledning av prop. 2018/19:54 Nya skatteregler för ägarskiften mellan närstående i fåmansföretag 2018/19:3045 av m.fl. (V) 2018/19:3046 av m.fl. (KD) med anledning av prop. 2018/19:56 Nya EU-regler om aktieägares rättigheter 2018/19:3042 av och (C) 2018/19:3043 av m.fl. (SD) 2018/19:3048 av m.fl. (M) med anledning av prop. 2018/19:62 Aktivitetsgrad i fondförvaltning 2018/19:3047 av m.fl. (KD) med anledning av prop. 2018/19:71 Genomförandet av barnrättsdirektivet och några andra straffprocessuella frågor 2018/19:3044 av m.fl. (V) 2018/19:3049 av och (C) § 15 Anmälan om interpellation Följande interpellation hade framställts: 2018/19:157 Fler lärare av (M) till utbildningsminister (S) § 16 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2018/19:407 Ökat hat mot kristna i av (SD) till utrikesminister (S) 2018/19:409 Svenskt bistånd till verksamheter med kopplingar till terrorism av (SD) till statsrådet (MP) 2018/19:410 Finansiering av Gaaltije av (SD) till kultur- och demokratiminister (MP) 2018/19:411 Behöriga lärare av (M) till utbildningsminister (S) 2018/19:412 Säkrande av bevis genom förhör i tid av (M) till statsrådet (S) 2018/19:413 Ansvar för 20 000 bortglömda av (S) till statsrådet (S) 2018/19:414 Fri kultur av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) 2018/19:416 Nekad ersättning för skada i jobbet av (SD) till statsrådet (S) 2018/19:417 Obligatoriska samtal av (C) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:418 Anmälningar mot lärare av (KD) till utbildningsminister (S) 2018/19:419 Undantag för spel på kredit av i (SD) till statsrådet (S) 2018/19:420 Domen mot i av (S) till utrikesminister (S) 2018/19:421 Stöd till de iranska människorättsaktivisterna av (L) till utrikesminister (S) 2018/19:422 Mänskliga rättigheter i av (S) till utrikesminister (S) 2018/19:423 Tillgång till bank-id av (V) till statsrådet (MP) 2018/19:424 Ordningsvakter med kopplingar till nazistiska organisationer av (V) till statsrådet (S)