prot · H60950 · 2019-02-08 00:00:00 — att (S) avsagt sig uppdraget som ledamot i arbetsmarknadsutskottet, att (S) avsagt sig uppdraget som suppleant i socialförsäkringsutskottet, att (S) avsagt sig uppdraget som suppleant i utbildningsutskottet och att Serkan Köse (S) avsagt sig uppdraget som suppleant i arbetsmarknadsutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. § 2 Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som ledamot i utbildningsutskottet, Serkan Köse som ledamot i arbetsmarknadsutskottet, som suppleant i utbildningsutskottet och som suppleant i arbetsmarknadsutskottet. vice talmannen förklarade valda till Serkan Köse (S) § 3 Meddelande om frågestund vice talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 4 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2018/19:35 Interpellation 2018/19:35 Kritik mot lärare som följer skollagen av (L) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade engagemang. § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2018/19:44 och 46 till finansutskottet 2018/19:3024 till justitieutskottet COM(2019) 55 till näringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 6 Svar på interpellation 2018/19:18 om kärnkraft för framtida elbehov 1 Näringsminister (S): har frågat statsrådet om han anser att regeringen som ägare kan förlänga livslängden och stoppa för tidig avveckling av Ringhalsreaktorer och hur han ser på att planera för ny och effektiv kärnkraft i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. har beslutat att , som äger , affärsmässigt ska bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Bolagen med statligt ägande lyder liksom övriga svenska aktiebolag under aktiebolagslagen, och det är styrelsen som har ansvar för hur bolaget organiseras och förvaltas utifrån bolagets bästa. Styrelsen i har beslutat att Ringhalsreaktorerna 1 och 2 ska avvecklas baserat på en affärsmässig bedömning. Denna bedömning står sig fortfarande, även av högre elpriser. 2 (KD): En trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor i vår ekonomi och avgörande för vår framtida välfärd. Svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är av stor vikt för svenska jobb och svensk konkurrenskraft. Med detta sagt borde målbilden vara klar för riksdag och regering: ett stabilt och leveranssäkert system med kärnkraft, vattenkraft och solenergi, som minimerar importen av energi. I detta läge och med den målbilden står svensk elmarknad inför en mindre chock 2019 och 2020. Då planeras Ringhalsreaktorerna 1 och 2 upphöra att producera el. Då ska man ha i minnet att dessa två reaktorer producerade av svensk elförbrukning. hade även ett produktionsrekord, vilket vi som svenska konsumenter ska vara oerhört tacksamma för. Detta var i ett läge då vi som nation importerade relativt mycket energi från . Importen från motsvarade ungefär två mindre kärnreaktorer. Detta kan inte vara ett önskvärt läge för . Detta påvisar den problematik som finns, och den kommer att öka i omfattning när vi stänger två reaktorer i . Bristen på energi kommer att öka dramatiskt, vilket ökar importen från andra länder. Det är nu förbudet mot nybyggnation av kärnkraftverk avskaffades. Trots det stänger vi fullt fungerande reaktorer utan en plan för hur energiförsörjningen ska tillgodoses. vill värna de kärnkraftverk som finns. Kärnkraft är en utsläppsfri, leveranssäker och produktiv energikälla. ska inte bli beroende av att importera smutsig kolkraft. Det som vi förlorar genom att stänga två reaktorer på är kompetenskraft som vi mycket väl skulle kunna behöva i ett längre perspektiv i . Vi förlorar en stor del av dagens personalstyrka som är ca 1 300 personer. Vi förlorar även möjligheten att leverera en stabil och leveranssäker el som vi är i stort behov av nu och . Min uppfattning är att man bör driva dessa reaktorer så länge som det är möjligt och ekonomiskt försvarbart och att planera, projektera och byta ut dessa två äldre reaktorer mot nya generationsreaktorer. För att klara detta behövs kompetens som finns på plats, långsiktighet och förståelse av ett alternativ, för möjligheten att klara de framtida energibehoven står inte mellan kärnkraft och vind och sol utan mellan kärnkraft och importerad energi som är producerad av fossilt bränsle. Jag noterar att statsrådet i sitt svar hänvisar till aktiebolagslagen och säger att det är styrelsen som fattar besluten kring bolagens inre strategiska beslut, vilket förvisso är sant. Men som storägare av ett bolag är det nog oerhört ovanligt att man även avhänder sig möjligheten att påverka besluten. Jag skulle nog vilja sträcka mig så långt som att säga att det är unikt om så är fallet. Jag tror inte att är utan påverkan från sin storägare vad gäller med vilken inriktning bolaget ska arbeta. Jag förstår om statsrådet tycker att frågan är obekväm och därför hänvisar till aktiebolagslagen. Men jag kan ställa frågan lite annorlunda: Hur avser regeringen att klara av att leverera den el som svenska hushåll och företag behöver , om man nu blint fortsätter avvecklingen av kärnkraften? Hur tänker den klara av leveranssäkerheten, med tanke på att möjligheten att bibehålla robustheten i systemet försvinner i samband med kärnkraftens avveckling? 3 (KD): I en färsk rapport från , som släpptes för sedan, har man sammanställt de färdplaner för fossilfrihet och klimatneutralitet som ett antal branscher presenterade . Sammanställningen går ut på att se hur mycket el och bioenergi som behövs ytterligare om man ska kunna uppnå målen i dessa färdplaner. Resultatet i rapporten och bedömningen för ett fossilfritt 2045 är att det behövs mer el, från dagens 140 upp till , och mer biodrivmedel, från dagens 87 till . Att ha en gemensam planeringsram när det gäller el är en förutsättning för näringsliv, samhälle, elproducenter, elnät med flera att effektivt kunna planera sin verksamhet. Delar statsrådet bedömningen att en planeringsram på elproduktion till 2045 är rimlig? I debatten kring kärnkraft hörs att den är för dyr och att den inte har någon framtid. Enligt färska siffror från kostade el från Forsmark och el från . Elpriset i elområde SE3, där kärnkraften ligger, var . gjorde alltså en krona i vinst för varje krona elen kostade att producera. Om kostnaden för utsläppsrätter fortsätter att ligga per ton kommer och Forsmark att vara mycket lönsamma att driva framöver. Om vi därtill lägger kärnkraftens livslängd är erfarenheten från bland annat , som har kärnkraftsreaktorer liknande de vi har i , att kärnkraftsreaktorerna har en livslängd , kanske ännu längre. Om behåller kärnkraftsreaktorerna i stället för kan all ny förnybar energi användas till att eliminera fossil energi. Att sedan vänta med att bygga nya reaktorer ger oss också tid att utveckla nyare och billigare reaktorer än vad marknaden just nu erbjuder. har vi ingen aning om hur effektutmaningen ska mötas utan kärnkraft. Det finns idéer, men inga är prövade. En ytterligare fördel med att förlänga driftstiden är att kostnaden för slutförvaret blir billigare producerad el. Håller ministern med om att det är rimligt att som i köra dagens reaktorer i stället för som planeras? ska nu skrotas efter inte ens . Dessa bör köras till minst varefter bedömning kan göras om de kan köras i ytterligare 10 eller . Kan ministern svara på om gjort en bedömning att köra ? 4 Näringsminister (S): Denna diskussion blir helt obegriplig om man inte sätter in den i ett sammanhang, i en kontext. När jag under förra mandatperioden blev utsedd till energiminister fick jag i uppdrag att titta på hur vi kan skapa långsiktiga förutsättningar för den svenska elförsörjningen. Ett sätt att göra detta var att närma sig partier för att se om vi kunde komma överens om energipolitik som håller . Jag tog tag i den uppgiften, och vi tillsatte en där alla partier ingick. Detta skedde med låga energipriser i såväl som , och det blev extra angeläget när både Eon och , det vill säga ägarna till samtliga svenska kärnkraftsreaktorer, /16 meddelade att om det inte skedde förändringar i förutsättningarna för kärnkraften såg de inte framför sig att de kunde investera i den oberoende härdkylningen, som ju är ett absolut krav för att kunna driva någon som helst kärnkraft i efter . Detta gällde samtliga tio reaktorer som då var igång i . Vi tog gemensamt tag i frågan, och Socialdemokraterna, nådde en uppgörelse, det som blev energiöverenskommelsen. Den omfattar produktion, överföring och marknadsfrågor, ja, allt det som är vårt elsystem. Den är till stort gagn för vårt land. En av de många åtgärder vi vidtog för att försäkra oss om att alltid ha hållbar el till konkurrenskraftiga priser var att göra situationen för kärnkraften betydligt bättre än den var innan. En åtgärd, som inte minst drev på för, var att ta bort den så kallade effektskatten eller kärnkraftsskatten. En annan åtgärd var att göra om regelverket för avfallshanteringen så att den blev jämnare över åren och att göra om i placeringsregelverket så att man inte behövde höja så mycket som om man bara hade investerat i säkra statspapper i ett läge då det inte fanns några räntor att hämta i statspapper. Detta gjorde sedermera att både och Uniper, som blev ägare av efter delningen av Eon, beslutade sig för att investera i oberoende härdkylning för de sex reaktorer de trodde kunde vara lönsamma, det vill säga 3, och –3. Detta gjordes på helt marknadsmässiga grunder, för en viktig del av uppgörelsen var ju att kärnkraften ska verka på precis samma villkor som allt annat. Att ta bort den politiska träta som har funnits är bra och en styrka för vårt land. Kan man driva kärnkraft i ? Ja, det bestämmer ägarna helt utifrån marknadens förutsättningar, vilka vi gemensamt förbättrade under förra mandatperioden. Vad kan regeringen göra i detta läge? Anledningen till att jag tar upp är att ledamöterna mycket väl vet att har beslutat att ska bedrivas affärsmässigt och göra affärsmässiga bedömningar. kommer med ett antal fakta som inte stämmer. har varit en strukturell elexportör; vi exporterar vartenda år. Även efter att R 1 och 2 läggs ned kommer att fortsätta att vara en elexportör. Det är viktigt att komma ihåg. 5 (KD): Jag håller givetvis med statsrådet om att säkerheten är oerhört viktig, och de investeringar som behöver göras i reaktorerna ska göras. Men beslutet fattades kanske innan vi förändrade effektskatten. Statsrådet säger i sitt svar att bedömningen kvarstår, men som sa i sitt anförande fungerar det faktiskt att driva kärnkraften med vinst. Jag tror alltså att man kanske har en lite annan bild och kan fatta andra beslut. Statsrådet säger att ägarna bestämmer på affärsmässiga grunder. Ja, och ägarna är i detta fall staten och regeringen, som i sin vishet styr över detta. Därför är det viktigt att veta hur regeringen ser . Verkligheten kommer i fatt oss vare sig vi vill det eller inte. missar vi företagsetableringar på grund av att vi inte kan garantera energileverans, och behovet kommer att öka avsevärt . Vårt fokus borde därför vara att klara av detta både nu och . Sol och vind är jättebra, och vi ska bygga mer och se till att ha mycket mer av den typen av energi. Men vi kommer att behöva energi också en regnig, kall, molnig eller mörk dag. Vi behöver också energi för att alla svar för att klara klimatet verkar vara att vi ska använda mer energi i form av elbilar, elcyklar, elflyg med mera. Vi kommer alltså inte att använda mindre energi , utan väsentligt mer. Den stora frågan borde alltså vara hur vi klarar av att leverera denna energi miljövänligt och säkert. Jag menar att kärnkraften har en roll att spela i även , och jag tror att man ska försöka förlänga den tid som kan drivas och därefter ersätta dem med andra reaktorer. Allt fler rapporter påvisar energibrist och leveransproblem. Hur vi ska lösa detta är något som bör göra även regeringen orolig . Ska vi klara leveranssäkerheten har vi bara två alternativ: en leveranssäker och uppdaterad kärnkraft eller import från andra länder, vilket faktiskt smutsar ned vår miljö. Statsrådet hänvisar till den affärsmässiga bedömningen som styrelsen har gjort och att den fortfarande står sig. Gäller det även om man tar bort de subventioner som finns för andra energislag? När det gäller nettokostnaden är kärnkraften oslagbart kostnadseffektiv. Kan regeringen i form av storägare förklara den nya situationen för , det vill säga att kärnkraften behövs , och för att klara leveranssäker och miljövänlig el? Finns det en möjlighet att regeringen visar sin önskan att ska producera mer energi än vad man klarar av och att avvecklingen därmed stoppas och en framtida ökning planeras? Jag såg till min glädje att verkar arbeta med en framtidsbild där kärnkraften behövs även framöver. Så tolkar jag samarbetet och satsningen med för att säkra högkvalificerad kompetens långt in . Enligt min mening har regeringen, som är storägare i , på alla sätt försökt avveckla kärnkraften i . Ska jag som riksdagsledamot tolka detta som en omsvängning av regeringen och att man nu stöder kärnkraftens fortsättning och eventuella utbyggnad ? 6 (KD): Jag tackar ministern för en del svar på de frågor jag ställde tidigare. Ministern talade om energiöverenskommelsen, vilken vi båda är en del av, och jag är glad över att vi kommer att fortsätta med. Den innehåller visst utrymme för tolkning av kärnkraftens förlängning eller inte, men i genomförandegruppen är vi överens om att vi ska ha förnybar energi plus kärnkraft. Så mycket mer har vi inte diskuterat. Vi kan jämföra de olika energislagen, och jag ska komplettera bilden lite grann, eftersom vi pratar mest om kärnkraft. Vindkraft i , inklusive allt, kostar 40–. Solenergi kostar ungefär det dubbla, fast nu har vi elcertifikaten som gör att vi har kommit ganska långt i arbetet. Att stänga ger en ökad kostnad på 18–, eller från , om vi räknar så. För , som producerar, blir det ungefär 2–3 miljarder . Man kan också lägga till kostnaden för minskad effektbalans, minskad svängmassa med mera, plus kostnaden för att installera oberoende härdkylning, som ministern nämnde tidigare, som är lite mindre än 500 miljoner per reaktor. Om vi ska jämföra kostnader tror jag att det är bra om vi har med oss detta. Med all kärnkraft som tillverkas och produceras har haft ett produktionsrekordår. Stort tack till alla som har arbetat med denna fråga på kärnkraftverken, på SKB och på myndigheterna! Håller ministern med om att stängningen av kommer att innebära en kostnadsökning för elproduktionen med 2–3 miljarder? Vem ska betala för detta, om inte elkunderna? 7 Näringsminister (S): Man försöker få till en politisk diskussion här om en fråga som vi i grund och botten är överens om. Denna riksdag har enigt beslutat att ska drivas affärsmässigt. Regeringen kan inte frångå riksdagsbeslutet. Det är inte frivilligt, utan vi följer det naturligtvis. Detta innebär att gör sina ekonomiska bedömningar. Om en kärnkraftsreaktor i inte har oberoende härdkylning får den inte drivas vidare. Detta har branschen och vi i politiken varit helt överens om, för vi vill ha så säkra kärnkraftverk som möjligt. Detta uppfattar jag att vi är överens om. Något annat som jag tycker är väldigt konstigt är att man jämför äpplen och päron. Det är klart att investeringar i ny produktion och investeringar i gammal, redan etablerad produktion, som kanske till och med är avskriven , är helt olika saker. Om vi tittar på nyinvesteringar i kärnkraft, som länder som , , , med flera gör, kan vi konstatera att nästan alla projekt har dragit i väg – . Det finska exemplet började med en prognostiserad kostnad på och är nu uppe på i runda tal . I är det något liknande. I drog sig ur ett projekt och tog kostnader på närmare 25 miljarder för sedan. I har gått i konkurs därför att de inte riktigt lyckades hålla kostnaderna för nya projekt nere. Med detta vill jag inte säga annat än att det är upp till marknaden själv att besluta. Om någon vill bygga ny kärnkraft i är det möjligt enligt den energiöverenskommelse vi har gjort. Att kärnkraften kommer att leva vidare efter 2020 var en del av energiuppgörelsen. Det var därför vi gjorde de förbättringar som vi gjorde. Här pågår en ganska osaklig debatt, tycker jag. Vad händer när stänger? En sak som är tydlig är att fortsatt kommer att vara nettoexportör av elektricitet. räknar med att vi kommer att fortsätta att exportera kring 14–. Den stora utmaningen för oss är de begränsningar i överföring som finns inom landet och också mellan och andra länder. Även detta är en del av energiuppgörelsen: att vi steg för steg ska göra förbättringar och lösa problemen. Detta skapar effektproblem de kallaste vinterdagarna eller vinterveckorna därför att det då efterfrågas mycket mer el av värmeskäl, framför allt i , där elvärme är vanligt. Går det att lösa detta? Hur ska vi göra det? Jag tror att vi ska jobba precis som vi gjorde under den förra mandatperioden: tillsammans. Vi sätter oss ned och fortsätter att jobba med de verktyg vi har för att se till att svenska elkunder, oavsett om det är industrin, hushållen eller för den delen transportsektorn, när denna blir alltmer elektrifierad, alltid har tillgång till den el de behöver till konkurrenskraftiga priser. Är det möjligt att göra detta? Vi har de bästa förutsättningarna. Är det gjort? Ja, delvis, men absolut inte hela vägen. Därför är det viktigt att vi tillsammans fortsätter att jobba och löser problemen. Ägaren har på ekonomiska grunder beslutat att det inte är möjligt att investera i . Det skulle man ha behövt göra . Och nej, , det är inte sant att beslutet togs före energiuppgörelsen. Beslutet fattades för alla när man visste hur förutsättningarna för kärnkraften var. Beslutet kom alltså efter att man visste att effektskatten skulle tas bort. 8 (KD): Det som jag har försökt få fram här är att kärnkraften kan leverera el , vilket andra energislag inte kan göra. Och vi behöver el . Det är kostnadseffektivt med kärnkraft, vilket påvisade i sitt anförande. Elbristen gör att vi borde se kärnkraften som självklar . Vi behöver även ett tag efter 2019–2020 för att kunna bygga ut kärnkraften. Jag noterade att statsrådet sa att om någon vill bygga kärnkraft är det upp till dem och att det är marknaden som bestämmer om det finns möjligheter. Kan statsrådet säga att , även om regeringen och staten är storägare, har möjlighet att med regeringens goda minne planera och bygga ny kärnkraft i , och att det bara är ekonomiska förutsättningar som gäller för , vilket statsrådet har påpekat ett antal gånger här? Betyder detta att , om de vill bygga ny kärnkraft i , har möjlighet att göra det med regeringens goda minne? Det skulle vara intressant att veta om det är så. Jag tackar ministern för en bra debatt. Jag tycker att dessa frågor är viktiga, också för svenska företag. Det var intressant att ha näringsministern här för att diskutera dem. 9 Näringsminister (S): Det klart att detta är centrala och viktiga frågor, och jag är glad att vi jobbar tillsammans. Många av de investeringar som behövs, oavsett om det gäller överföring, ny elproduktion eller effektivisering, tror jag blir mycket lättare att göra om företagen vet vad som gäller, inte bara under denna och under nästa mandatperiod utan . Många av de kostnader som är förknippade med investeringarna är så stora att man inte nöjer sig med ett besked som håller i en eller två mandatperioder. Det mest centrala för oss alla är att vi alltid löser elförsörjningen. Det är sant och bra att mer och mer i vårt samhälle kommer att elektrifieras. Vi har goda förutsättningar att kunna klara av detta. Vi har ett stort elöverskott . Det kommer vi fortsätta att ha. Vi har utmaningar när det gäller kraften i systemet, det vill säga när det gäller effekten. Dessa är möjliga att lösa. Det går inte av sig självt, men det är möjligt. När det gäller frågan om har möjlighet att investera precis som alla andra är svaret ja. De ska enligt beslut agera på precis samma sätt som andra. Om ändrar beslutet är det klart att förutsättningarna ändras. Här vill jag påpeka att ledning gång på gång har påpekat att kostnadsbilden för ny kärnkraft är sådan att det inte är aktuellt. Detta baserar man på att nästan alla projekt i vårt närområde i västvärlden har dragit iväg med kostnader på hundratals miljarder. Då blir det inte försvarbart. Om det skulle ske en teknisk förändring, vilket man aldrig kan utesluta, förändras i bilden igen, men så motiveras det utifrån de förutsättningar vi känner till . Sedan vill jag påpeka något. Det låter som att det vore enkelt att bara säga att ska fortsätta, men faktum är att man i så fall skulle behöva tumma på säkerhetskraven. Det tror jag inte att någon av oss i grund och botten vill göra. Det vore inte bra för kärnkraften, och det vore inte bra för . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 7 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2018/19:58 En nationell drönarstrategi av (M) till statsrådet (S) 2018/19:59 Externa aspekter av migration av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:60 Arbetslöshetsmålet av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2018/19:61 Regelverket för förvar av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:62 En långsiktigt hållbar och stram migrationspolitik av (M) till justitie- och migrationsminister (S) § 8 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2018/19:148 Rättvisa förutsättningar i datacenterbranschen av Boriana (M) till näringsminister (S) 2018/19:149 Anställningar inom säkerhetsklassad verksamhet av Boriana (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:150 Skattepengar till våldsbejakande islamister av Boriana (M) till kultur- och demokratiminister (MP) 2018/19:151 Hoten mot journalister av Boriana (M) till kultur- och demokratiminister (MP) 2018/19:152 Könsstympning av Amineh Kakabaveh (V) till utrikesminister (S) 2018/19:153 Elbristen av (M) till statsrådet (S) 2018/19:154 Biogasbilar i bonus–malus-systemet av (V) till statsrådet (S) 2018/19:155 Målet om sjukpenningtal av Nooshi Dadgostar (V) till statsrådet (S) 2018/19:156 Misstag vid säkerhetsklassade anställningar av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:157 kopplingar till IS och liknande grupper av (SD) till utrikesminister (S) 2018/19:158 Ungas företagsamhet av (M) till näringsminister (S) 2018/19:159 flygplats av (M) till statsrådet (S) 2018/19:160 Skydd vid tjänsteutövning av (M) till statsrådet (S) 2018/19:161 Arbetslöshetsmålet av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2018/19:162 Reformering av Arbetsförmedlingen av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2018/19:163 Ursprungsmärkning på menyer av (SD) till statsrådet (S) 2018/19:164 Svensk väpnad trupp utomlands utan mandat av (SD) till försvarsminister (S) 2018/19:165 Nya skjutbaneregler som hotar skyttet i av (M) till statsrådet (S) 2018/19:166 skjutbanor av (M) till statsrådet (S) 2018/19:167 Skydd av vital infrastruktur av (SD) till statsrådet (S) 2018/19:168 Konsekvensanalys av kemikalieskatt på skor och kläder av Boriana (M) till finansminister (S) 2018/19:169 Ökade befogenheter för tullen av Boriana (M) till finansminister (S) 2018/19:170 tolkning och dess påverkan på företag som hyr ut datacenter av Boriana (M) till finansminister (S) 2018/19:171 Utvisningar av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:172 Avskaffat krav på danstillstånd av (C) till statsrådet (S) 2018/19:173 EU:s export av krigsmateriel till länder som krigar i av (V) till utrikesminister (S) 2018/19:174 Export av krigsmateriel till stater som krigar i av (V) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:175 Ett hot mot de fria medierna av (M) till kultur- och demokratiminister (MP)