prot · H60970 · 2019-03-29 00:00:00 — Låt mig åter poängtera att man inte bara kan skylla på staten eller någon annan, utan man har ett personligt ansvar. Som arbetsgivare kan man se till att ha kollektivavtal. Det ger en bra grund för att erbjuda bra villkor. Se också till att ha ett bra samarbete med de fackliga organisationerna. Då får man all information man behöver om vilka försäkringar som ska tecknas, vilka lönenivåer som gäller och så vidare. Detta åligger arbetsgivaren och ger en försäkran om att man står på en stabil grund. Om en arbetsgivare tar hit en person från andra sidan jorden för att jobba i kräver jag att arbetsgivaren sätter sig in i vad det är för typ av åtagande denne har. Detsamma gäller den enskilde. Vi måste kunna ställa krav på att den som flyttar hit från andra sidan jorden sätter sig in i vilka regler som gäller här. Det är alltså ett samspel mellan myndigheterna och parterna. Jag är beredd att göra mer om det behövs, men jag konstaterar att en del av de problem som ni pekar på redan har blivit avhjälpta. 20 (M): Där kom det ideologiska förslaget att alla företag bör ha kollektivavtal. Jag har personligen inget problem med kollektivavtal, men jag tycker att de ska ingås frivilligt mellan arbetsgivare och fackförbund. Det är något som har tjänat svensk arbetsmarknad väl. Justitieministern hänvisar till den nya praxisen efter luciadomarna 2017. Jag vet inte om justitieministern får kommentera en dom i ett enskilt fall, men det har skrivits om det i medierna, och har tagit fallet till Migrationsöverdomstolen för att pröva praxis. Det handlar om en person som var anställd på ABB. Skälet till att personen inte fick förlängt arbetstillstånd var att den förre arbetsgivaren hade gjort en miss. måste personen åka tillbaka till sitt hemland och därifrån skicka in en ny ansökan. Detta kostar pengar och medför mänskligt lidande för familjen, och ABB förlorar en duktig medarbetare. Jag efterfrågar en flexibilitet här. Jag har inga problem att vara hård mot dem som inte sköter sig, och det vet justitieministern. Jag premierar den som gör gott, och den som gör ont ska få reprimander. När sådant här blir medialt skapar det polarisering. Det finns en annan debatt om personer som inte sköter sig och där vi har verkställighetshinder och därför står handfallna. Men i ärenden där vi faktiskt kan påverka och göra rätt är vi inte tillräckligt snabba på bollen, och däri ligger min kritik. 21 Justitie- och migrationsminister (S): Jag är som sagt öppen för att vidta ytterligare åtgärder. Jag kan givetvis inte kommentera enskilda fall, men inom ramen för vårt samarbete med och Liberalerna kommer vi att diskutera ytterligare åtgärder. Jag bara pekade på vad vi redan har gjort, och sedan får vi se om det finns möjlighet att göra något ytterligare. nämnde att vi kanske har lite olika perspektiv, och det kan mycket väl vara så. Jag kommer aldrig att tvinga ett företag att teckna kollektivavtal, för det ska staten inte göra, men har man kollektivavtal minskar risken att göra missar betydligt. Har man dessutom ett bra samarbete med de fackliga organisationerna får man veta vad som gäller för alla som jobbar inom den sektorn, till exempel vilka försäkringar man ska ha. Det är alltså en bra grund. Vill man som arbetsgivare minimera risken för att en medarbetare inte får förlängt arbetstillstånd är kollektivavtal en bra grund att stå på. Det är mitt råd. Jag ser andra betydligt mer omfattande problem med dagens system. Det vittnar inte minst uppgifter i medierna om. Vi har situationer där folk kommer till efter att ha betalat andra för att få arbetstillstånd. På papperet får de en lön, men i verkligheten behåller arbetsgivaren halva lönen. Systemet används alltså för att exploatera människor. Detta måste vi också komma åt för att få ordning och reda på arbetsmarknaden. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2018/19:103 om en fungerande återvändandepolitik 22 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att fler personer som befinner sig illegalt i landet ska återvända till sina hemländer samt vilken tidsplanen är för dessa åtgärder. Det är regeringens bestämda uppfattning att en långsiktigt hållbar migrationspolitik förutsätter att den som har fått ett avslagsbeslut efter en rättssäker prövning av asylskälen därefter lämnar landet . Ett väl fungerande återvändande är också angeläget för att motverka framväxten av ett skuggsamhälle. I första hand ska återvändandet ske frivilligt, men om det krävs med tvång. För att få fler personer med avlägsnandebeslut att återvända har regeringen redan vidtagit en rad åtgärder, och vi har därför haft en relativt hög takt i återvändandet. har mer än 70 000 personer rest ut ur , och detta motsvarar cirka 1 000 . Vissa av de vidtagna åtgärderna har trätt i kraft, andra hanteras just . Myndigheterna har till exempel fått bättre verktyg för att arbeta med återvändande. har fått utökade möjligheter att kontrollera att arbetsgivare inte anställer personer som saknar erforderliga tillstånd. Den särskilda avgiften som en arbetsgivare kan bli skyldig att betala om denne har en anställd som inte har rätt att vistas eller arbeta i fördubblades. Effekterna av denna åtgärd kommer vi att se framöver. Regeringen har också i omgångar gett i uppdrag att utöka förvarskapaciteten som ett led i att öka återvändandet. Antalet förvarsplatser har ökat , och planerar nu för ett helt nytt förvar i norra som kommer att stå klart . Betänkandet Klarlagd identitet, som bereds i , syftar bland annat till att effektivisera arbete med återvändande. Vad gäller återvändande som sker med tvång är den viktigaste faktorn för att få till stånd ett effektivt arbete att personernas hemländer är beredda att ta emot den som fått avslag på sin ansökan. Om inte detta fungerar är möjligheterna för berörda myndigheter att verkställa dessa beslut begränsade. Det är viktigt att vi fortsätter den bilaterala dialogen med mottagarländerna som vi ska vara en del av återvändandearbetet på EU-nivå. pågår till exempel en revidering av återvändandedirektivet som syftar till att effektivisera medlemsstaternas återvändandearbete. stöder flera ansatser inom EU för att säkerställa ett förbättrat samarbete om återtagande med tredjeländer. Det är angeläget att vi har en väl fungerande ordning för återvändande, och regeringen följer därför utvecklingen på området. Då interpellanten anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav förste vice talmannen att i stället fick delta i debatten. 23 (M): Tack, justitieministern, för svaret! Vi kan börja i den änden att det, helt ärligt, är alltför många som befinner sig i illegalt, även om siffrorna när det kommer till det antal som har återvänt är höga. Man uppskattar att siffran är uppemot 50 000 människor. I senaste prognos, som kom , prognostiseras att ungefär 14 000 ärenden kommer att lämnas över till polisen. Av dessa kommer 11 000 att avvika och gå in i det vi kallar för ett skuggsamhälle. Myndigheterna har inte koll på var de befinner sig – om det är i eller i en annan del av – eller om de lever. 3 000 kommer att vara inskrivna med tvång, enligt prognosen. Jag menar att detta har pågått alltför länge i . Det är en av anledningarna till att vi har en polariserad debatt och att åtminstone ett parti här i kan kapitalisera på det. Debatten handlar egentligen om något helt annat, men man använder olika anledningar och skäl för att få igenom sin agenda. Jag menar att om vi ska ha ett samhälle där ett ja är ett ja och ett nej är ett nej måste de som bor i lita på systemet. Om de inte litar på systemet kommer den som fått ett ja att bli ifrågasatt från dag ett. Oavsett om det är du eller dina föräldrar som kommit hit och om du är född här eller inte kommer det alltid att finnas någon form av misstro. Ett sådant samhälle vill inte jag leva i. För mig är det självklart att det inte är dem som söker sig hit som man ska slå på. Det är något fint att vilja söka sig till . Jag är armenier från . Inget av de två länderna är något man söker sig till, utan man söker sig ifrån dem. Jag kan göra jämförelsen med vad som är bra och fint med . Men för att vi ska kunna ha ett mottagande, allt från arbetskraftsinvandring till att hjälpa människor på flykt och dem som är mest utsatta, måste systemet vara robust och en tillit finnas. Just nu finns den inte. Vi vet att inte hinner med sina ärenden, att polisen går på knäna, att ett okänt antal myndigheter inte är samordnade, att det är brist på resurser inom polisen och att det är alltför lätt att avvika. När det är lätt att avvika går snacket på stan. Vi kan stå och säga vad vi vill här i denna kammare, men det finns en verklighet där utanför. Där ute är det väldigt lätt att gömma sig för de svenska myndigheterna och väldigt lätt att komma undan, därför att vi alltid gör undantag efter undantag. Jag tycker att det ska vara ett snabbt ja eller ett snabbt nej. Då minskar vi också det mänskliga lidandet för personerna. Jag har en fråga till justitieministern. Det kom en utredning, Klarlagd identitet, som i mångt och mycket är positiv. Men Socialdemokraterna hade ett förslag , att och ska få befogenheter att visitera och genomsöka it-verktyg. Dessvärre saknas detta i det förslag som utredningen kom fram till. Är regeringen beredd att göra ett tillägg eller titta på sitt eget förslag? Det förslag som den själv kom med är väldigt bra. 24 Justitie- och migrationsminister (S): När det gäller den allmänna debatten om migrationen vill jag först säga att vi, nu när vi ser hur kriget i går mot sitt slut, kan konstatera att är ett av de länder som har tagit allra störst ansvar i för just flyktingar från . Sedan kriget bröt ut har vi gett skydd åt över 150 000 syrier. De flesta kom 2015, och fick uppehållstillstånd i . Jag är i grunden oerhört stolt över detta, för det är människor som annars mycket väl hade kunnat gå under i någon bombkrevad i Homs eller . befinner de sig i stället här i trygghet – män, kvinnor och barn – och vi fortsätter med familjeåterföreningar för denna grupp. Detta tycker jag att man ska ha i minnet. Vi gjorde nog efterkrigstidens största insats när det gäller att skydda människor från krig. Detta har vi gjort . När man väl har sagt detta och om man står för en reglerad invandring måste man också hålla fast vid den andra delen i detta, nämligen att den som får avslag på sin ansökan måste vara beredd att åka tillbaka. Detta gäller som sagt inte för de flesta syrier, för där har vi så gott som bifall. Men det gäller för många andra grupper, där varje fall prövas individuellt. Det är den enskildes behov av skydd som prövas. Den som inte får uppehållstillstånd i måste vara beredd att åka tillbaka till sitt hemland. Det är precis som säger. Om vi inte verkställer avvisningarna har vi i praktiken infört något slags fri invandring. Om man har kommit till och sedan kan hålla sig kvar här hur länge som helst, i ett skuggsamhälle, kommer det leda till mycket stora bekymmer. Detta kan vi inte ha, utan vi måste orka stå upp för själva avvisningen och återvändandet. I mitt svar sa jag att vi har haft en ganska hög takt i återvändandet: 70 000 . Det är alltså 1 000 personer , och jag tror att många tror att siffrorna är betydligt lägre och att återvändandet inte fungerar över huvud taget. Så är det faktiskt inte, utan det är 1 000 som lämnar . Om man inte står för en reglerad invandring riskerar människor att exploateras i av till exempel oseriösa arbetsgivare. Det var precis därför som vi införde arbetsplatsinspektioner, som gör att polisen kan gå in i branscher, kanske byggbranschen eller restaurangbranschen, där vi erfarenhetsmässigt vet att det jobbar många som inte har uppehållstillstånd i . De kan gå in och kontrollera att reglerna verkligen följs. Vi har också fördubblat sanktionsavgifterna. Låt säga att en arbetsgivare har tio anställda som får jobba för och bo i en källare under dåliga förhållanden. Denna arbetsgivare kan få betala en sanktionsavgift på om han eller hon har haft tio anställda , så det är ganska hårda påföljder som vi har infört för sådana arbetsgivare. Vi klämmer alltså åt de arbetsgivare som vill använda sig av denna situation för att exploatera människor. Vi bygger också ut förvarsplatserna. Vi har byggt ut dem . Bara under öppnas ytterligare förvarsplatser i i . Vi kommer att öppna ett nytt förvar även i norra , i , . Det behövs för att man ska kunna genomföra dessa avvisningar på ett bra sätt. Jag är beredd att vidta ytterligare åtgärder. Men jag får nog säga att vi är på god väg att faktiskt också kunna klara ut denna situation. 25 (M): Jag ska vara uppriktig. En gång i tiden var båda våra partier överens i migrationsfrågan. Sedan luckrades det upp av olika skäl. Det var mycket som inte funkade, och vissa saker gjordes fel. Men är det 2019. Min kritik mot regeringen är att det går för långsamt. Detta handlar inte bara om människor som söker sig till och får ett ja, utan det handlar också om hur vi har hanterat de migrationsflöden som vi har fått in . Det som vi ser är ett skuggsamhälle som växer upp. är det ungdomar med utländsk bakgrund som misslyckas i skolan. De har inte svenska språket hemma, de har inte de färdigheter som deras klasskamrater med svensk bakgrund har, de har kanske aldrig har haft en svensk skolkamrat och de kanske hoppar av skolan. Det finns kulturella skillnader. Att komma till innebär inte att man blir omprogrammerad under en lång flygresa. Där måste vi vara ödmjuka. Jag själv, som är född här och har två fria akademiska föräldrar, kämpar med det . Man frågar sig: Hur ska jag ta mig igenom det liv och det samhälle som jag befinner mig i? Och vart är jag på väg? Jag ska återgå till problematiken. Socialdemokraterna hade vissa bra förslag före valet. Men efter regeringsbildningen glömmer de bort de bra förslagen och ger efter. Jag förstår att det är politik och att det ska kohandlas. Förbud mot kommunalt bistånd till personer utan rätt att vistas i landet är ett perfekt exempel. Personer som har fått avslag och som inte ska befinna sig i får kommunalt bistånd, det vill säga socialbidrag. Detta sticker i kommuninvånarnas ögon. Det leder till att människor känner misstro till välfärden. De undrar om de kommer att få sin beskärda del när de behöver hjälp. Kommer människor att ha tilltro till myndigheterna och myndighetsutövarna? Detta skickar också en signal om att man kan komma till och inte behöver rätta sig efter våra lagar och förordningar, och om man avviker får man hjälp. Det är klart att människor ska få hjälp om de behöver akut sjukvård och om det handlar om liv och död. Det är en sak. Men det är en annan sak att man ska kunna leva i ett skuggsamhälle, där bidragen riktas till barnen men där det är vårdnadshavaren som förfogar över pengarna. Det blir ett mischmasch och skickar helt fel signaler till samhället. En av mina frågor till justitieministern är: Tänker Socialdemokraterna driva på för ett förbud för kommuner att ge socialbidrag till personer som inte har rätt att vistas i ? 26 Justitie- och migrationsminister (S): har delvis rätt i att vi har haft ungefär samma syn på dessa frågor, men inte helt och hållet. Jag kommer ihåg hur det var i valrörelsen . Då gick och till val på att vi skulle öppna våra hjärtan. Men det var inte alla som skulle öppna sina hjärtan. I ena andetaget sa ni det. I nästa andetag sa ni att moderata kommuner inte ska behöva ta emot några nyanlända. Sedan vill ni inte ändra EBO-lagstiftningen heller, som har spätt på trångboddheten och en massa andra sociala problem. Det som ni gick till val på 2014 var: Öppna era hjärtan och var solidariska. Men det gällde inte moderata kommuner. Och de som kommer till ska man trycka in i redan trångbodda lägenheter på Lindängen, i , i , i och i – alltså i de redan utsatta områdena. Det var politik . Det var vi inte med på. Sedan vet vi hur historien utvecklade sig. fick vi flyktingkrisen. Jag var ansvarig migrationsminister . Då hamnade jag i en situation då jag fick medverka till att strama åt lagstiftningen radikalt för att kunna få kontroll över situationen. Det kom över 100 000 människor – 10 000 . Det är helt omöjligt för något asylsystem att klara av. Jag gick till med ett förslag om id-kontroller för att flödet skulle stoppas upp. orkade inte rösta för det. De lade ned sina röster. Men jag fick igenom lagstiftningen ändå. Det var helt avgörande för att inte hela det svenska asylsystemet skulle bryta samman . jobbade vi med att bearbeta och hantera alla asylansökningar som kom in. pekar på långa handläggningstider. Jag kan konstatera att handläggningstiderna har minskat kraftigt. Jag tror faktiskt att vi går mot en halvering av handläggningstiderna under detta år. Därmed har vi återigen en mer normaliserad period än vad vi hade tidigare. har vi också jobbat mycket aktivt med de mottagarländer som vi talar om. Det finns ett återtagandeavtal med exempelvis . Så när det gäller dem som kommer från och får avslag accepterar nu att de återvänder till sitt hemland. Det är helt avgörande för att det ska fungera. har varit ett annat bekymmer. Men det har kanske inte handlat så mycket om asylsökande från utan om andra personer från som uppehåller sig i – framför allt ungdomar. Vi har tidigare haft problem att avvisa dem tillbaka till deras hemland. har vi ett samarbete med , så att också den situationen kan lösas. Jag skulle nog kunna säga att de åtgärder som vi har vidtagit – som vi gör arbetsplatsinspektioner och bygger ut antalet förvarsplatser – gör att vi också har lättare att hantera återtagandet totalt sett. Det som jag däremot ser som ett växande bekymmer inom ramen för arbetskraftsinvandringssystemet är att en del som får uppehållstillstånd här som arbetskraftsinvandrare och sedan av olika skäl inte får förlängt uppehållstillstånd ändå är kvar i . Det är ett bestående bekymmer. Men det bygger på den lagstiftning som en gång var med och drev igenom om arbetskraftsinvandring. Där finns det inte några som helst regler när det gäller om vi verkligen behöver den typen av arbetskraft. Jag kan ta snabbmatsindustrin som ett exempel. Om man vill ta hit personer som ska jobba med att vända hamburgare på eller Burger King kan man rekrytera dem från , och . Det är faktiskt dessa tre länder som är störst när det gäller just denna kategori. Då förstår vi att det här öppnas upp för en mycket allvarlig exploatering. Det tycker jag är ett stort bekymmer. 27 (M): Jag fick inte svar på min fråga om Socialdemokraterna tänker driva på om att införa ett nationellt förbud för kommuner att betala ut ekonomiskt bistånd till personer som illegalt befinner sig i och inte har rätt att vistas här. Den politiska debatten i handlar snarare om att man ska tala om helt andra saker än sakfrågan. Jag menar att om inte den beslutsfattande församlingen – stat, kommuner, regioner och landsting – tar tag i de problem som vi har kommer det att bli ännu värre . De konsekvenser som vi ser av integrationsproblemen beror delvis på att vi inte har haft kontroll över våra migrationsflöden. Jag skulle kunna ge samma kritik till justitieministern. Statsministern stod och sa: Mitt bygger inga murar. Sedan införde regeringen gränskontroller. Vi skulle kunna hålla på så där fram och tillbaka. Och vi skulle kunna sitta en hel helg tillsammans, justitieministern och jag, och bara kasta paj på varandra. Men det var inte därför som jag kandiderade till riksdag, och det var inte därför som jag engagerade mig politiskt. Det gjorde jag för att jag såg att saker och ting inte funkade i vårt samhälle och för att jag ville ändra på det. har jag rätt, och ibland har jag fel. Men det som vi ser i denna fråga är att sticker ut väldigt mycket jämfört med andra länder, det vill säga att vi har ett system som det inte finns någon större tilltro till. Det finns inga tydliga ja, och det finns inga tydliga nej. Är det ett nej kan man avvika. Avviker man har vi kommuner som säger: Hos oss kan du fått X kronor i bistånd. Det är ingen fara. Problemet ligger hos staten, och . Detta gör att det skapas en misstro mellan dem med utländsk bakgrund och dem som bor i detta samhälle. Det blir en ond spiral i samhället. När tänker justitieministern komma till kammaren med ett förslag, så att vi kommer till rätta med de svenska migrations- och integrationsproblemen? 28 Justitie- och migrationsminister (S): Jag har redovisat de åtgärder vi har vidtagit. Det handlar om arbetsplatsinspektioner, som gör det lättare för polisen att hitta dem som uppehåller sig här illegalt och där vi klämmer åt de arbetsgivare som vill utnyttja situationen. Detta drev inte . Ni har inte varit intresserade av det tidigare, delvis därför att ni ibland har svårt att se att arbetsgivare kan bete sig på det här sättet. Förvarsplatserna har vi byggt ut och fortsätter att bygga ut. Men jag har inte hört något förslag från om att vi ska låsa in alla som får avslag på sin ansökan. I så fall skulle vi ha tiotusentals individer, män, kvinnor och barn, att låsa in. Det är det inget land som gör. Jag hörde att sa att man kan avvika. Ja, det är konsekvensen av att vi inte kan låsa in alla som får avslag. Om vi skulle göra det skulle vi verkligen få bygga läger i , och den vägen är jag inte beredd att gå. Integrationsproblematiken kan bara lösas genom att man ser till att arbetsmarknaden fortsätter att utvecklas på ett positivt sätt. Det ser vi också på ett mycket tydligt sätt i just de utsatta områdena, där det blir fler jobb och socialbidragsberoendet minskar. Det är det som gör att man kan komma fram. Om vi dessutom kan lösa EBO-frågan, det vill säga se till att asylsökande inte ska hänvisas till en trång lägenhet i något av de utsatta områdena, skulle jag säga att det kommer att ha mycket stor betydelse för integrationen. Jag vill lägga till både och . Vi har flera andra länder som vi måste se till att vi har bra samarbete med, men detta är två exempel. Jag deltar gärna i fortsatta diskussioner om hur man ytterligare kan stärka återvändandet, för jag förstår naturligtvis också att om man inte löser detta och jobbar mot det minskar man legitimiteten för politiken som sådan. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2018/19:127 om återtagandeavtalet med 29 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig om regeringen har utvärderat avtalet med , och i så fall på vilka grunder, och vilka slutsatser man kom fram till. Hon har också frågat om jag avser att ta några initiativ för att hörsamma den afghanska regeringens vädjan att stoppa av‑ och utvisningar till . Inledningsvis vill jag understryka att har ett av de mest rättssäkra asylsystemen i världen. De afghaner som söker asyl i och som bedöms ha behov av internationellt skydd beviljas uppehållstillstånd i enlighet med utlänningslagen. och migrationsdomstolarna tar ställning till asylansökningarna efter en individuell prövning i varje enskilt fall. har tillgång till ett omfattande informationsunderlag som man använder vid bedömningen av skyddsbehovet. Det rör sig bland annat om information från internationella organisationer och andra stater samt från egna besök i aktuella länder. I prövningen ingår också en bedömning av säkerhetssituationen i hemlandet. följer naturligtvis fortlöpande händelseutvecklingen i . De som inte bedöms ha tillräckliga skäl att beviljas uppehållstillstånd måste dock återvända. , liksom alla andra länder, har en folkrättslig skyldighet att ta emot egna medborgare som har avvisats eller utvisats från . Den skyldigheten gäller oaktat återtagandeavtal. och ingick ett bilateralt samförståndsavtal om återtagande . Avtalet är i kraft och fungerar tillfredsställande. Det kan i sedvanlig ordning sägas upp av endera parten, men så har inte skett. Avtalet har således stöd av både den svenska och den afghanska regeringen. Även EU ingick en överenskommelse om återtagande med . Också denna överenskommelse kan tillämpa.