prot · H70953 · 2019-12-17 00:00:00 — Skrivningarna i januariavtalet pekar mycket tydligt mot att den balans som man säger sig vilja upprätthålla inte kommer att upprätthållas om man följer dem. Det har också gjort att vi har kunnat se de oerhörda konvulsioner detta har lett till inom LO och PTK när man har tvingats förhandla under den här typen av politisk press. Jag undrar fortfarande hur arbetsmarknadsministern ser på sambandet mellan försämrad arbetsrätt och tryggheten för dem som jobbar. 148 Arbetsmarknadsminister (S) replik: Självklart finns det risker om människor är otrygga i sina anställningar. Vi ser till exempel att på de arbetsplatser där vi har en stor andel utländsk arbetskraft som inte känner till de svenska skyddsreglerna är också risken för arbetsplatsolyckor och dödsolyckor betydligt högre. Det är självklart att denna typ av kopplingar finns. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsför-säkringen När det gäller det lyfter om trygghetsfrågorna behöver vi självklart ha ett arbetsliv som både ger trygghet, utvecklingsmöjligheter och omställningsförmåga. Det gäller inte minst utifrån det jag talade om tidigare – den snabba förändring som sker på arbetsmarknaden . Det handlar inte bara om att skapa trygghet i anställning utan också trygghet i omställning. 149 (KD) replik: Personer med funktionsnedsättning är en grupp som arbetsmarknadsministern har sagt sig vilja värna. Det är en målsättning som jag verkligen delar. Men hur regeringen tänker utöka stödet till denna grupp har jag lite svårare att följa. är det till exempel alltför få arbetsgivare som tar steget och anställer personer med en funktionsvariation. Dessvärre gäller det också arbetsplatser i offentlig sektor. Jag skulle gärna vilja veta vad regeringen har för förslag för att förändra detta. Och hur ser regeringen på stödet till arbetsintegrerande sociala företag, som ger ungefär 9 000 personer arbete, arbetsträning och rehabilitering? tillför medel så att fler av denna typ av företag växer fram. Vi anser att de sänker trösklarna in till arbetsmarknaden för vissa grupper av arbetssökande, som kanske inte har haft ett arbete på väldigt . Det är som sagt mer oklart vad regeringen egentligen tycker om den här typen av företag. Jag skulle gärna vilja ha svar på detta. 150 Arbetsmarknadsminister (S) replik: Tack så mycket för de viktiga frågorna! Vi kommer i regleringsbrevet som beslutas om att vara tydliga med att när det gäller just personer med funktionsnedsättning är det viktigt att Arbetsförmedlingen säkerställer att det finns kompetens för att stödja dessa grupper. När det gäller det fortsatta arbetet med Arbetsförmedlingen har den reformering som ska ske ännu inte påbörjats, som kammaren säkert känner till. I detta arbete är det viktigt att lyssna in funktionshindersrörelsen. hade jag själv bjudit in till ett rundabordssamtal där jag samlade viktiga aktörer inom funktionshindersrörelsen men också ideella och idéburna organisationer. Det är viktigt att vi säkerställer en arbetsmarknadspolitik som kan ge rätt insatser till rätt personer. Det är också viktigt att använda den kompetens och det engagemang som finns bland idéburna och ideella organisationer och sociala företag. Exakt hur det ska se ut får vi återkomma till när vi påbörjar själva reformeringsarbetet. kommer vi att behöva föra en hel del viktiga vägvalsdiskussioner. Jag ser fram emot att bland annat komma till arbetsmarknadsutskottet för att redogöra mer för detta och för att lyssna in frågeställningar som kan komma där. 151 (KD) replik: Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsför-säkringen Tack så mycket för svaret! Jag tror att det behövs lite mer av ett helhetsgrepp kring gruppen funktionsnedsatta. Möjligen är det inte bara reformeringen av Arbetsförmedlingen som bör ingå i det. När det gäller den typ av verksamhet som jag specifikt ställde frågor om finns det ingenting som hindrar ministern från att agera . Som jag tror att ministern är väl medveten om har utskottet enats om ett förslag om tillkännagivande rörande en översyn av verksamhet. Det är viktigt att just den målgrupp som finns till för – personer med fysiska och intellektuella funktionsnedsättningar – får de bästa förutsättningarna. Det som vi har varit kritiska mot är att man har breddat målgruppen för verksamhet. Det kommande tillkännagivandet rör just att man måste göra en översyn för att säkerställa att grunduppdraget fullföljs. 152 Arbetsmarknadsminister (S) replik: Jag har noterat utskottets förslag till tillkännagivande om att regeringen ska se över uppdrag. Jag kommer givetvis att återkomma i frågan om kammaren beslutar så. Jag skulle vilja lägga till en sak som har varit viktig: Vi har kunnat ge besked om att vi höjer taket i lönebidraget. Det är också en viktig åtgärd för att se till att fler personer som har en funktionsnedsättning kommer i arbete. Jag ser fram emot att fortsatt diskutera de här centrala frågorna för att se till att personer med funktionsnedsättning verkligen har de bästa förutsättningarna att skaffa sig ett eget arbete och en egen försörjning med den frihet som kommer av det. 153 (M): I en debatt gällande arbetsmarknad och arbetsliv känns det ytterst relevant att lyfta en sådan viktig fråga som just arbetsmiljön. Det här är ett ämne som vi har diskuterat och debatterat under detta år, men det är också en fråga som oroar många människor. Därför ska vi behandla den frekvent till dess att vi får en bättre och tryggare arbetsmiljö för våra arbetstagare. Utvecklingen av dödsolyckor går fortsatt i motsatt riktning mot regeringens så kallade nollvision. Vi hade en häpnadsväckande siffra på 58 dödsfall, ett dödsfall . hade vi 9 dödsfall, det största antalet . Dödsolyckornas ökade antal har till viss del uppmärksammats, och det är bra. Men den negativa utvecklingen fortsätter, och krävs nya konkreta åtgärder som verkligen förbättrar situationen. De nuvarande insatserna är uppenbarligen inte tillräckliga. Faktorer som är väl kända är till exempel att myndigheter inte samverkar med varandra. Polis och åklagare har för lite resurser till utredningar av arbetsmiljöbrott. Preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott av normalgrad och allvarliga arbetsmiljöbrott är för kort. tillstår självt att det saknas tydliga mål inom området. Vi moderater har i vår kommittémotion förslag om en fördubbling av preskriptionstiden för normal och allvarlig grad av arbetsmiljöbrott. lägger också fyra gånger mer än regeringen till polis och åklagare, vilket kommer att gynna arbetsmiljöarbetet. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsför-säkringen Vi vill att en särskild tillsyn av den psykosociala arbetsmiljön inom yrkesgrupper med hög frånvaro på grund av sjukdom ska läggas till. Vi moderater lägger även 3 miljarder mer än regeringen på resurser till vård, skola och omsorg så att de som jobbar där ska få fler kollegor. För att få en förbättrad arbetsmiljö krävs ett helhetstänk med insatser inom flera områden. Det stuprörstänk som finns är direkt förödande. Det faller absolut ett stort ansvar på arbetsgivare, arbetstagare och fackliga organisationer, men inte minst också på regeringen. Nuvarande insatser räcker inte, och då måste nya strategier presenteras. Människors liv och hälsa står på spel. Söner, döttrar, föräldrar, ja alla ska med trygghet kunna gå till jobbet och komma tillbaka hem igen. är det inte så, och det är oacceptabelt. Arbetstagare ska också kunna bibehålla sin fysiska och psykiska hälsa på den egna arbetsplatsen. Särskilt oroväckande är att anmälningarna av arbetssjukdomar bland kvinnor till följd av organisatoriska och sociala problem har ökat . Detta har inte fått den uppmärksamhet det förtjänar. Självklart får arbetsmiljörelaterade sjukdomar omfattande negativa konsekvenser för den enskilde, men de är också ett samhällsekonomiskt haveri. Det är viktigt att fortsätta förbättra arbetsmiljön för att förbygga ohälsa och olycksfall och motverka att människor utestängs från arbetslivet, inte minst för att möjliggöra ett längre arbetsliv. En stor del finns inom den offentliga sektorn. Många av de yrken som brottas med sämre arbetsmiljö har problem med underskott av personal samt möjligheter till utbildningsinsatser. Det handlar om så kallade kontaktyrken, inte sällan kvinnodominerade yrken i offentligfinansierad verksamhet såsom sjuksköterskor, undersköterskor, vård- och omsorgspersonal eller lärare. Professionen har fått nog och visar detta via att 15 000 undersköterskor har samlats till ett så kallat undersköterskeuppror på grund av de dåliga arbetsmiljöförhållandena inom deras yrkeskår. Regeringen har stora utmaningar inom arbetsmiljöområdet. Det finns tydliga skillnader mellan kvinnors och mäns arbetsmiljö som framför allt beror på den könssegregerade arbetsmarknaden. Inom kvinnokodade sektorer är förutsättningarna för arbetet och arbetsmiljön betydligt sämre, vilket medför högre risker för ohälsa. Det är också större risk att man lämnar anställningen till följd av ohälsa eller missnöje med förutsättningarna i arbetet. Den sämre arbetsmiljön i kvinnodominerade yrken kan inte åtgärdas enbart genom bättre förebyggande arbetsmiljöarbete. Det krävs också åtgärder på central nivå och av organisatorisk karaktär. Med tanke på den stora kompetensbrist som råder inom flera välfärdsyrken inom offentlig sektor behöver villkoren för anställda där förbättras, annars kommer man inte att kunna attrahera personal . Bara inom vård- och omsorgssektorn behövs över 200 000 anställda personer komma till . Det finns ett samband mellan svag psykosocial arbetsmiljö och sjukfall med psykisk diagnos. Man kan också konstatera att många av de yrken där de anställda upplever brister i den psykosociala arbetsmiljön finns inom offentligt finansierad verksamhet. Sjuksköterskor, barnmorskor, specialistsjuksköterskor, vård- och omsorgspersonal samt grundskol- och gymnasielärare är särskilt utsatta. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsför-säkringen Dödsfallen måste minska, men även den fysiska och psykiska arbetsmiljön måste förbättras. Allt annat är oacceptabelt. Innan jag avslutar mitt anförande vill jag också nämna och dess verksamhet. har lämnat sitt ursprungsuppdrag. Personer med fysisk och intellektuell funktionsnedsättning upplever tillsammans med sina intresseorganisationer att de inte längre får plats inom . Via Statskontorets rapport styrks detta med att personsammansättningen har ändrats. finns en lägre andel av personer med fysiska och intellektuella funktionsnedsättningar och en större andel av utrikes födda personer inom . Städning har blivit den dominerande arbetsuppgiften, och den kräver hög såväl fysisk som intellektuell kapacitet. Detta gör att personer som tidigare fanns inom verksamheten nu exkluderas från . Arbetsförmågan har ökat, och personer med behov av stöd har minskat inom verksamheten. är kritisk till avsaknaden av transparens inom verksamheten, och det råder en oklarhet kring vilka funktionsnedsättningar personerna inom har. Vi moderater har i vår kommittémotion föreslagit en översyn av . Det är därför bra att utskottet samlat och enigt har föreslagit ett tillkännagivande till regeringen om detta. Med detta avslutar jag mitt anförande. Jag vill också önska alla en riktigt god jul och ett gott nytt år. 154 SERKAN KÖSE (S): En väl fungerande arbetsmarknad som tar till vara människors kompetens och vilja att arbeta är grunden för välfärd. Alla som kan jobba ska jobba, bidra och ta ansvar. Jag vill ägna mina åt att sätta fokus på personer med funktionsnedsättning. Dessa har också berörts av tidigare talare. Personer med funktionsnedsättning behövs på svensk arbetsmarknad. De ska kunna vara delaktiga i samhällslivet och arbetslivet utifrån sina förutsättningar. Alla vinner på det. Människors kompetens och erfarenheter behövs och ska tas till vara, oavsett om personen har en funktionsnedsättning eller inte. Det skapar förutsättningar för självständighet och självbestämmande. Den svenska arbetsmarknaden är starkare än , och både sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet ligger historiskt sett på höga nivåer. Men för personer med funktionsnedsättning sker inte samma positiva utveckling. Alltför många personer med funktionsnedsättning står utanför arbetsmarknaden och har en högre arbetslöshet än befolkningen i övrigt. tvingades dra i nödbromsen som en konsekvens av M-KD-budgeten med kraftiga nedskärningar i AF:s anslag försvårades också situationen för personer med relativt svag ställning på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen tvingades varsla en tredjedel av de anställda på grund av nedskärningarna. Enligt Arbetsförmedlingens utgiftsprognos för oktober har AF bland annat tappat många SIUS-konsulenter, som ger individuellt stöd till personer med funktionsnedsättning, samt psykologer och socialkonsulenter, som har i uppgift att stötta, samordna och hjälpa människor som på olika sätt har nedsatt arbetsförmåga. Många av dessa tjänster har AF flyttat till annan verksamhet, eller så har de blivit uppsagda eller slutat självmant. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsför-säkringen Myndigheten har tydligt deklarerat att man går på knäna och i stort sett inte klarar av mer än det nödvändigaste, det vill säga att följa lagen och betala ut bidrag, vilket medfört att hjälp och stöd till personer med funktionsnedsättning blivit lidande. Vi anser att det är grundläggande att ansvaret för funktionshindersfrågor inom arbetsmarknadspolitiken även i fortsättningen ligger på Arbetsförmedlingen. Därför är det bra att regeringen avser att i regleringsbrevet ge myndigheten i uppdrag att redovisa hur myndigheten säkerställer nödvändig kompetens för att ge fungerande stöd till personer med funktionsnedsättning. Det är viktigt att arbetsmarknadspolitiken har ett starkt fokus på att möjliggöra delaktighet i arbetslivet på lika villkor. Det kan röra sig om alltifrån anpassning av arbetsplatsen till ekonomiskt stöd till en arbetsgivare som anställer en person med funktionsnedsättning. För personer med funktionsnedsättning kan till exempel subventionerade anställningar eller lönestöd som riktas till denna grupp spela stor roll för att möjliggöra inträde på arbetsmarknaden. Jag vill också säga, apropå den fråga som ställdes tidigare, att regeringen har gjort en massa satsningar för att stärka möjligheterna på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning. En viktig del i detta arbete är att regeringen har gjort en översyn av regelverket för subventionerade anställningar. trädde förordningen om särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga i kraft. Genom förordningen har regelverket för bland annat lönebidrag förtydligats och fått ett tydligare fokus på alla individers möjlighet till utveckling av sin arbetsförmåga. tillsatte regeringen för att se över om det finns behov av flexiblare insatser för att förbättra möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att komma i arbete eller behålla ett arbete. Utredningen kom fram till att inga förändringar i regelverket behövs då regelverket redan tillåter flexibla insatser. Regeringen har också höjt taket för den bidragsgrundande lönekostnaden i de subventionerade anställningar som riktar sig till personer med funktionsnedsättning. höjdes det till , och höjs taket till . anges att regeringen ska arbeta för att förbättra möjligheterna till jobb, ett gott liv och en meningsfull fritid för alla med olika former av funktionsnedsättning. Mer kommer att behöva göras. Jag vill också säga några ord om . har spelat en viktig roll för många människor med olika typer av funktionsnedsättning och för den aktiva arbetsmarknadspolitiken. har varit en brygga ut i arbetslivet och en viktig aktör för att personer med funktionsnedsättning som har nedsatt arbetsförmåga ska ges möjlighet att arbeta efter sin förmåga. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsför-säkringen uppdrag är unikt och är ett resultat av den svenska modellen där stat och arbetsmarknadens parter hjälps åt inom väl definierade gränser. Vi vet att verksamhet förstås inte är problemfri. Därför ser vi behov av utveckling och förändring av verksamhet. Vi anser att en anställning hos främst bör vara avsedd för personer med så nedsatt arbetsförmåga att de inte kan få ett annat arbete och vars behov inte kan tillgodoses genom andra insatser på arbetsmarknaden. kärnuppdrag att bereda plats för personer som befinner sig mycket långt ifrån arbetsmarknaden får inte urholkas. Därför ställer vi oss socialdemokrater positiva till utskottsinitiativet att göra en översyn av grunduppdrag. Vi delar uppfattningen att ska vara till för dem som på grund av funktionsnedsättning står långt ifrån arbetsmarknaden. För oss socialdemokrater handlar tillgänglighet om att vi vill forma ett samhälle där alla platsar och där alla människors kraft kan tas till vara. Personer med funktionsnedsättning ska inte hindras att delta i samhällslivets olika delar och i arbetslivet. Med det yrkar jag bifall till förslagen i arbetsmarknadsutskottets betänkanden AU4 och AU2 samt avslag på samtliga reservationer. Jag önskar alla en god jul och ett gott nytt år och tackar för ett bra samarbete. 155 ALIREZA AKHONDI (C): Jag inser att jag är sist ut i talarordningen. Perfekt, tänkte jag när jag såg det, då jag kan redogöra för facit! Skämt åsido är utanförskapet fortfarande ett av största problem. Här är arbetsmarknadspolitiken central, både i problemformulering och när det gäller själva lösningen. Jag vet det för att jag har växt upp både i fattigdom och i utanförskap och vet vad det innebär i verkligheten. har varit världsledande vad gäller andel av bnp som finansierar aktiva arbetsmarknadsåtgärder. Jag tycker att svensk arbetsmarknadsdebatt sällan uppehåller sig vid detta faktum och ställer frågan om våra rätt stora finansiella åtaganden faktiskt ger önskad effekt. Vi har trots en långvarig högkonjunktur stora problem på arbetsmarknaden. Arbetslösheten bland utrikesfödda är fyra till fem gånger så hög som bland inrikesfödda. Många branscher brottas med kompetensförsörjningsproblem, och utrikesfödda kvinnors arbetskraftsdeltagande är fortsatt under all kritik. när vi är i en avmattningsfas och rör oss mot en trolig lågkonjunktur är det extra viktigt att vi gör de nödvändiga reformer som behövs för att rusta och matcha de arbetslösa för framtidens arbetsmarknad. Det är helt enkelt inte rimligt att vi inte får valuta för alla de investeringar vi gör inom arbetsmarknadspolitiken. Det är bland annat därför som envist och konsekvent har drivit på för att vi inom ramen för januariavtalet ska kunna genomföra en historisk transformation av svensk arbetsmarknad – en transformation som sträcker sig långt bortom en reformering av Arbetsförmedlingen. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsför-säkringen När jag var ny på arbetsmarknaden fick jag söka 601 jobb innan jag gavs en chans. 600 nej och 1 ja. Det var ett ja som kom att förändra mitt liv och som i förlängningen ledde till att jag står här . Men ska det verkligen behöva krävas 600 nej innan man får ett ja? Nej, så kan det naturligtvis inte vara, i alla fall inte enligt en centerpartist. Det är därför som vi nu i budgeten gör kraftfulla satsningar på en effektiv arbetsmarknadspolitik för att komma till rätta med problemen med tudelningen på svensk arbetsmarknad. En av de absolut största satsningarna är den kraftiga sänkningen av arbetsgivaravgifterna för långtidsarbetslösa och nyanlända, ingångsavdraget, som kommer på plats . Syftet med ingångsavdraget är att göra det mer attraktivt att anställa personer som inte är etablerade på arbetsmarknaden eller som har stått utanför arbetsmarknaden . Den nedsatta arbetsgivaravgiften kommer att gälla lön och andra ersättningar . Ingångsavdraget kommer framför allt att omfatta unga personer som är nya på arbetsmarknaden och saknar högre utbildning, långtidsarbetslösa och nyanlända med uppehållstillstånd. Men det är naturligtvis inte allt. har vi tillsammans med regeringspartierna och Liberalerna tillfört totalt ca för att fler ska komma i arbete. Individer ska få möjlighet att skaffa sig kunskaper och erfarenheter som efterfrågas på arbetsmarknaden som arbetsgivarnas kompetensförsörjning ska underlättas. Fler ska kunna starta och driva företag, och näringslivets konkurrenskraft ska stärkas. I debatten om framtidens arbetsmarknad är det stort fokus på reformeringen av Arbetsförmedlingen. Det är en debatt som i mångt och mycket är fragmenterad och inte helt rättvisande. Många glömmer faktiskt bort att våra moderata och kristdemokratiska kollegor stod här, i denna kammare, och med emfas försvarade en kraftig nedskärning av Arbetsförmedlingens verksamhet. Det var en nedskärning som tillsammans med myndighetens egen förnyelseresa resulterat i det kaos vars konsekvenser är centrala i debatten . Låt oss påminna varandra om detta som denna där orsak, samband och verkan har en annan ordningsföljd än vad de borde ha. Det finns ett område inom arbetsmarknadspolitiken som sällan får den uppmärksamhet som det förtjänar, nämligen arbetsmarknadsutbildningar, trots att vi satsar miljarder på det. Att arbetsmarknadsutbildningarna har problem och behöver omstruktureras och göras jämställda råder det rätt stor enighet kring. Bristen på utbildad arbetskraft är som bekant stor i många branscher och sektorer. Trots det är deltagandet i de yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningarna på samma nivå som då systemet byggdes upp. Sju av tio platser innehas dessutom av män. Kvinnor förväntas i stället läsa sin omställningsutbildning, till exempel vård- och omsorgsutbildningar, inom det reguljära utbildningsväsendet och får därmed själva stå för merparten av studiefinansieringen. Med andra ord bekostar samhället i högre grad mäns omställningsutbildning. Genom att ge Arbetsförmedlingen möjlighet att anvisa arbetslösa till utbildningar i det reguljära utbildningssystemet, på samma sätt som till den upphandlade arbetsmarknadsutbildningen, kan både kapaciteten och jämställdheten i arbetsmarknadsutbildningarna öka. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsför-säkringen Jag vill avslutningsvis tala om vikten av omställning och kompetensutveckling. Arbetsmarknaden förändras i snabb takt tack vare teknikutveckling, metodutveckling, globalisering och ökade kompetenskrav. Så många som 2,5 miljoner jobb riskerar att slås ut av automatisering och digitalisering de kommande 20 åren. Ännu fler människor kommer att ställas inför helt nya kompetenskrav. Vi måste alla vänja oss vid tanken på ett livslångt lärande. Den utbildning vi skaffade och den erfarenhet vi samlat räcker inte alltid för att hänga med i utvecklingen. Att byta karriär mitt i livet blir vanligare, och mycket pekar på att det kommer att fortsätta så. Det är ett område som behöver lyftas i samhällsdebatten, och jag hoppas att vi alla kan vara konstruktiva och framåtsyftande i att hitta de pusselbitar som behöver komma på plats inom ramen för både arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken. Tack för ordet och god jul! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 16 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:55 Återkoppling vid rapportering om misstänkt penningtvätt och finansiering av terrorism och vissa andra frågor 2019/20:57 Vissa ytterligare ändringar av placeringsreglerna för Första−Fjärde AP-fonderna 2019/20:63 Tydligare regler vid konsumentavtal 2019/20:54 om mörkertal inom bostadstillägget 2019/20:62 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående propositioner och skrivelser skulle förlängas till och med . § 17 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: