prot · H60985 · 2019-05-03 00:00:00 — De får inte den hjälp de behöver eftersom vi har en förmedling, en myndighet, som inte klarar av sitt uppdrag att se till att arbetssökande kommer i arbete. Det är klart att det finns en oro. Jag tycker att det är bra att vi alla ger uttryck för den, för den är befogad. Hur ska vi se till att det finns en närvaro i landet där arbetssökande som kanske inte klarar av det digitala verktyget också får rätt till en fysisk kontakt med en arbetsförmedlare? Det är i ljuset av dessa problembeskrivningar som vi – regeringspartierna, Liberalerna och – har kommit fram till att det behövs ett tydligt underlag för att vi ska kunna få en sådan analys. Annars riskerar vi att kasta ut barnet med badvattnet. Jag vill tacka arbetsmarknadsministern för bra och konstruktiva diskussioner i de förhandlingar som har skett. Jag vill också tacka alla dem som har ingått i dessa förhandlingar. Vi har kunnat lägga fokus på det som är nödvändigt för att genomföra dessa förändringar. Det är klart att Arbetsförmedlingen också i fortsättningen ska ha huvudansvaret för den statliga arbetsmarknadspolitiken. Men det innebär att man får en ny funktion med kontroll, uppföljning och ansvar för det nya ersättningssystemet, medan matchningsverksamheten ska ut till externa aktörer så att vi får en verksamhet som innebär att fler arbetssökande kommer i arbete. Detta är otroligt viktigt. Vi kommer att följa processen väldigt noga för att vi ska få en förmedling som går i rätt riktning. 45 (MP): Vi i ser att vår roll i denna debatt är att vara en blåslampa för det hållbara perspektivet. Arbetsförmedlingens framtid, så som den formuleras i januariavtalet, innebär onekligen en stor omställning för den svenska arbetsmarknaden. Vi måste på ett ansvarsfullt sätt hantera den oro som såväl arbetssökande som personal på myndigheten känner inför denna reform. Svensk arbetsmarknadspolitik måste på allvar ta hänsyn till människors välmående. En ledstjärna i arbetsmarknadspolitik är att skapa bättre balans mellan arbete och fritid. Människor måste få mer makt över sin tid. Arbetstiden behöver vara mer flexibel för människors olika behov och livsfaser. Vi vill ge människor möjlighet till utvecklingstid. Den som vill uppdatera sin kompetens genom att utbilda sig, prova på ett annat jobb eller starta ett eget företag ska kunna göra det. ska en vikarie gå in och göra den lediga personens jobb. På detta sätt gagnas fler. Detta är ett konkret grönt förslag för en mer hållbar arbetsmarknad som tar hänsyn till individens behov och drömmar och som ger fler tillgång till arbetsmarknaden. Aktuell debatt om Arbetsförmedlingens organisations-förändring Dagens arbetsmarknad är uppbyggd för att ständigt öka tillväxten. Men det finns många saker som gör oss mycket lyckligare än att arbeta och konsumera mer. Mitt parti vill bygga en hållbar framtid att längta efter, en framtid som varken sliter ut människan eller planeten. Hållbarheten är grunden att utgå från i varje reform. Ekonomin måste följa ekologins ramar, av den enkla anledningen att det motsatta i det långa loppet är omöjligt. 46 Arbetsmarknadsminister (S): Innan arbetsmarknadsutskottet och fattade beslut om budgeten för Arbetsförmedlingen var Arbetsförmedlingens generaldirektör inbjuden att redogöra för konsekvenserna. Han redogjorde för konsekvensen att 4 500 personer skulle komma att varslas. Ändå fattades detta beslut. Det känns dock inte riktigt som att man tar ansvar för sina egna beslut när man i detta läge önskar sig en lugnare takt. är det dock jag som är ansvarig och som är arbetsmarknadsminister. Det är jag som är ansvarig för de beslut som vi tar . Vi är nu inne i en stor reformering av Arbetsförmedlingen. Den kommer att leda till att vi får en väl fungerande arbetsmarknadspolitik, även om det blir en annan modell än vad som har varit tidigare. Vi ska fortsätta att ha ett statligt ansvar för arbetsmarknadspolitiken, men rustning och matchning ska utföras av andra aktörer. Det innebär naturligtvis att det kommer att behövas färre arbetsförmedlare som är anställda på Arbetsförmedlingen. Det innebär också ett tydligt och annorlunda uppdrag. Vi kommer att behöva återkomma till detta ämne, men jag vill tacka för dagens debatt. Den aktuella debatten var härmed avslutad. § 2 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 3 Meddelande om aktuell debatt med anledning av Klimatpolitiska rådets rapport Förste vice talmannen meddelade att på begäran av riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt med anledning av Klimatpolitiska rådets rapport anordnas kl. 9.00. Från regeringen skulle miljö- och klimatminister (MP) delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Begäran om aktuell debatt Med anledning av Klimatpolitiska rådets rapport är en del av klimatpolitiska ramverk. Rådets uppdrag är att utvärdera hur regeringens samlade politik är förenlig med de klimatmål som och regeringen har beslutat. Arbetet ska redovisas i en årlig rapport. Rådet har presenterat sin första rapport. Granskningsrapporten genomlyser den samlade politikens utformning i förhållande till klimatmålen. I rapporten presenteras ett antal övergripande observationer och rekommendationer. Därutöver har rådet i denna rapport valt att ytterligare fördjupa utvärderingen av politikens påverkan på klimatmålet för inrikes transporter. De globala utsläppen ökar fortfarande. Betydande klimatrisker för människor och miljö uppstår redan global uppvärmning och riskerna stiger ytterligare med tilltagande global uppvärmning. Rapporten konstaterar att minskningen av utsläpp i har bromsat in och 2017 var som utsläppen minskade med . Takten är alldeles för långsam för att ligga i linje med klimatmålen till 2030, 2040 och 2045. Minskningstakten skulle behöva accelerera till mellan , enligt rådet. Målet till 2030 är starkt beroende av utvecklingen i transportsektorn eftersom inrikes transporter svarar för hälften av dessa utsläpp . Transportsektorns betydelse för den svenska klimatomställningen understryks även av att det är den enda sektorn med specifikt sektormål. Målet innebär att utsläppen från inrikes transporter ska minska med senast jämfört med . Nuvarande förutsättningar och beslut bedöms dock endast minska utsläppen jämfört med . Preliminära siffror från indikerar därutöver att växthusgasutsläppen från inrikes transporter ökade . För att denna negativa trend ska kunna brytas föreslår i rapporten en mängd rekommendationer som är både övergripande och inriktade på fossilfria transporter. Regeringen ska presentera en fyraårig klimathandlingsplan. Med anledning av Klimatpolitiska rådets rapport begär att en aktuell debatt ska hållas i . Detta för att ge möjlighet att, innan regeringen presenterar en klimathandlingsplan, diskutera de rekommendationer som ges i rapporten för att ska genomföra nödvändiga åtgärder för att uppfylla det klimatpolitiska ramverk som antagits med mycket bred majoritet av . De världsomspännande skolstrejkerna för klimatet har därutöver kraftigt stärkt engagemanget för att politiska åtgärder skyndsamt ska vidtas för att uppnå nödvändiga utsläppsminskningar. § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2018/19:214 Interpellation 2018/19:214 Kommunala åtgärder för återvändande IS-terrorister av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra inbokade engagemang för Sr . Interpellation 2018/19:215 Interpellation 2018/19:215 Trygga familje- och jourhem av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra inbokade engagemang för Sr . § 5 Anmälan om granskningsrapport Förste vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till utbildningsutskottet: RiR 2019:13 Grundsärskolans kunskapsuppdrag – styrning, stöd och uppföljning § 6 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2018/19:118 till finansutskottet 2018/19:3085, 3094 och 3097 till finansutskottet 2018/19:3092, 3093, 3095 och 3096 till finansutskottet 2018/19:3093 (yrk. § 7 Svar på interpellation 2018/19:193 om förhållningssätt till EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik 47 Försvarsminister (S): har frågat mig om förhållningssätt till EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik, GSFP, och efterfrågat svar på följande frågor: Vilka länder avser jag och regeringen att intensifiera samarbetet med inom ramen för GSFP när lämnar EU? Varför deltar endast i 4 av de 34 Pescoprojekt som lanserats? Hur avser jag och regeringen att finansiera kostnaderna för det svenska bidraget till Europeiska försvarsfonden? Jag vill inleda med att understryka att regeringen stöder ett starkt säkerhets- och försvarssamarbete inom EU, vilket är viktigt för att möta utmaningarna för den europeiska säkerheten och för att ska ta ett ökat ansvar för sin egen säkerhet. Den gemensamma målbilden för EU:s säkerhets- och försvarssamarbete är att utveckla en bättre samlad europeisk försvarsförmåga samt att unionen ska kunna genomföra hela spektrumet av civila och militära krishanteringsinsatser. bidrar aktivt till detta. Inom ramen för EU:s säkerhets- och försvarssamarbete har regeringen kontinuerligt verkat för ett fortsatt samarbete med strategiska partner för att stärka europeisk säkerhet och förmåga. I de pågående förhandlingarna om de generella villkoren för tredjelandsdeltagande i Pescoprojekt verkar regeringen fortsatt för ett flexibelt och pragmatiskt förhållningssätt. Den transatlantiska länken är grundläggande för säkerheten i , och regeringen understryker vikten av att EU:s politik måste sträva efter att bevara och vårda relationen med och andra relevanta partner. EU:s säkerhets- och försvarssamarbete ska vara ömsesidigt förstärkande och komplementärt med Nato och andra regionala, multilaterala och bilaterala samarbeten. Regeringen har också understrukit att den gemensamma ambitionen mot ett mer handlingskraftigt EU även fortsatt ska bedrivas på mellanstatlig basis och respektera medlemsstaternas roll i beslutsfattandet. Försvarsinitiativen ska utvecklas i samklang med nationella prioriteringar och nationell lagstiftning. första fråga gäller vilka länder som kommer att intensifiera samarbetet med inom ramen för GSFP när lämnar EU. Det är sakfrågans innehåll som styr vilka länder som samarbetar med. Vi har en grundläggande samsyn med många medlemsländer om hur GSFP bör utvecklas. samarbetar därmed med en bred palett av länder i olika sakområden inom ramen för EU:s gemensamma säkerhets- och försvarssamarbete. Regeringen lägger fortsatt stor vikt vid att säkerställa ett nära samarbete mellan och på det säkerhets- och försvarspolitiska området, oavsett om är medlem i EU eller inte. andra fråga gäller deltagande i Pescoprojekt. Samtliga 34 Pescoprojekt har analyserats av . Försvarsmakten och har lämnat yttranden om det svenska projektdeltagandet. Slutsatsen från dessa beredningar är att fokus framför allt ska ligga på de tre Pescoprojekt deltar i och genomförandet av dessa samt på att driva det svensk-franska EU Test and . Detta utesluter inte att deltagande i andra projekt kan bli aktuellt framöver. Majoriteten av projekten är fortfarande i ett inledande skede. Regeringen fortsätter att, tillsammans med berörda myndigheter, följa utvecklingen av projekten. Den sista frågan gäller finansieringen av kostnaderna för det svenska bidraget till EDF, Europeiska försvarsfonden. Det är sannolikt först under slutet av året eller som försvarsfondens budget fastställs. Det sker inom ramen för de övergripande förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram. har beslutat om principer som innebär att när ett beslut på EU-nivå föranleder en ökning av den svenska EU-avgiften ska ökningen finansieras genom en utgiftsminskning på det utgiftsområde till vilket EU-åtgärden kan hänföras. Utgifterna för Europeiska försvarsfonden kommer att finansieras inom ramen för statsbudgeten. 48 (M): Jag tackar försvarsministern för ett långt och utförligt svar på min interpellation, även om jag har en del synpunkter på innehållet i svaret. Det finns starka skäl att debattera EU:s säkerhets- och försvarspolitik, dels med tanke på det kommande Europaparlamentsvalet, dels och framför allt med tanke på att detta är ett politikområde som utvecklats mycket snabbt . sa EU:s höga representant att EU hade gjort mer framsteg inom försvarspolitiken än . Jag är beredd att dela den analysen. Rätt utformat kan det här politikområdet lämna viktiga bidrag för att stärka den svenska försvarsförmågan, tror jag. Jag noterar att försvarsministern i svaret säger att ”den transatlantiska länken är grundläggande för säkerheten i ” och att ”EU:s politik måste sträva efter att … vårda relationen med ” och Nato. Jag delar helt den uppfattningen från försvarsministern. Den transatlantiska länken och Nato är kanske viktigare än någonsin sedan det slut. Jag gör dock en annan analys än försvarsministern av hur ska stärka den transatlantiska länken. Det främsta uttrycket för den länken är ju Nato, som tillgodoser den militära närvaron från i . Om vi på allvar vill ta ansvar och stärka den transatlantiska länken borde vi bli fullvärdiga medlemmar av Nato. är detta dock till del en annan debatt. Jag vill också säga att jag uppskattar försvarsministerns engagemang för att stärka det bilaterala samarbetet med . Men det finns skiljelinjer mellan oss här. Försvarsministern säger i svaret att ”det är sakfrågans innehåll som styr vilka länder som samarbetar med” inom EU:s försvarspolitik. Det för lite grann tankarna till den brittiska utrikesministern , som en gång sa att inte har några permanenta vänner utan bara permanenta intressen. Men sanningen är ju den att har varit en mycket nära vän till inom EU:s försvarspolitik under ett långt antal år. Om lämnar unionen måste vi självklart hitta andra strategiska partner som delar vår värdegrund för hur EU ska utvecklas. Annars kommer nämligen EU att utvecklas åt fel håll i våra ögon. Vi har sett några oroande exempel på detta . För det första talar och allt oftare om att man ska skapa en Europaarmé. Det tror jag inte är någonting som är villigt att ställa sig bakom. För det andra kommer ökade krav på att EU ska stärka sin strategiska autonomi gentemot och . Det är inte heller någonting som ligger i vårt intresse, eftersom vi vill säkra en stark militär närvaro av i vår del av . För det tredje har EU:s försvarssamarbete med länder som , och eventuellt inte utformats så inkluderande som skulle vilja. Jag vänder mig därför lite grann mot försvarsministerns uppfattning att främst ska ha en sakbaserad politik och göra upp med olika länder från fall till fall. Framför allt ifrågasätter jag om den har varit speciellt framgångsrik , baserat på hur EU:s försvarspolitik har utvecklats. I stället tror jag att vi behöver jobba väsentligt mer långsiktigt tillsammans med medlemsländer inom EU som har en samsyn med : länder som till exempel , , , och , som delar atlantistiska synsätt på det här politikområdet. Jag vill därför fråga försvarsministern hur han ser på de problem som jag nämnde: för det första en utveckling mot en europeisk armé, för det andra strategisk autonomi och för det tredje att samarbetet inte blir så inkluderande som vill. Jag undrar också hur han ser på förutsättningarna för att hitta nya långsiktiga strategiska partner efter att lämnat unionen. Jag uppfattar att tyvärr har haft svårt att orientera sig inom EU:s säkerhets- och försvarspolitik post-brexit. 49 Försvarsminister (S): Samarbete med nordiska och baltiska länder är en självklarhet och pågår också . Det är någonting som kan diskuteras inom ramen för det nordiska samarbetet men även inom ramen för Nordefco och den baltiska koppling som finns till Nordefco. Detta kan vara en plattform för hur vi sedan agerar i olika sammanhang internationellt. Vi har även ett samarbete inom ramen för , där flera länder som är med i EU ingår. Det finns plattformar som gör att vi har naturliga samarbetsytor. Men att utgå från sakfrågan är inte så dumt. Man kan se till den hårda kampanj och det tydliga arbete vi har bedrivit exempelvis om att tredjeland ska få delta i Pescoprojekt också i förhållande till Europeiska försvarsfonden. Genom att vi har varit tydliga och konsekventa har det lett till att vi har fått stöd från många olika håll. Hade vi inte haft en uthållig uppfattning i sak som vi också hade orkat driva hade det inte blivit på det sättet. Detta är någonting som det har varit oerhört viktigt att vara väldigt aktiv i. Vi har både brittiska och amerikanska intressen i svensk försvarsindustri. Här handlar det om att få till stånd system som erbjuder lika möjligheter för alla stater och företag och att konkurrensen inte snedvrids. Därför är tredjelandsmöjligheten väldigt viktig. Här har vi nått viss framgång. Vi kommer att vara aktiva och bevaka den här typen av frågor även . Utan en konsekvent koncentrering på just sakfrågan tror jag aldrig att vi hade fått stöd från andra i det sammanhanget. Det kan vara rätt så bra att veta vad man vill och vara rätt så tydlig om det och våga sätta ned foten ordentligt i sammanhanget. Det är ett resultat och ett förhållningssätt. Ska man sedan titta vidare på frågan om hur vi har jobbat är de projekt som vi nu deltar i – Command, Military Mobility, stöd till EU:s internationella insatser på Pescosidan och att vi har projektet i om Test and Evaluation som vi gör tillsammans med och en fransk testarena – sådant som vi har kommit fram till via ett samarbete med Försvarsmakten. Vi har kommit fram till att det är områden med en typ av kvalitet som är viktig för oss att utveckla. Vi har mer sett till att det är viktigt att åstadkomma kvalitet i de sammanhangen. Det är många andra länder som ligger på ungefär den nivån när det gäller antalet projekt. Vi är öppna för att gå in i nya projekt . Det kommer vi att göra. Men det ska vara sådant som vi ser att vi kan få en nytta för. När det sedan gäller EU:s fortsatta utveckling är regeringens ståndpunkt när det gäller Europaarmé, Europahögkvarter och sådant väl känd. Vi är inga anhängare av den utvecklingen. Vi ser samarbetet som mellanstatligt och tycker att det är väldigt viktigt att det utgår från de enskilda medlemsstaternas behov. Det stämmer också överens med vår linje att EU inte är att betrakta som en federation utan just ett mellanstatligt samarbete. Det är vad vi utgår ifrån, När det gäller ekonomin ser vi budgetrestriktivitet som väldigt viktig. 50 (M): Jag tycker att försvarsministern har gjort ett bra jobb med att hålla försvarsutskottet informerat om den här frågan. Det vill jag säga först. Men jag delar nog inte uppfattningen att vi har varit så framgångsrika. Försvarsministern har varit i utskottet och redogjort för att har fått backa ett antal positioner kopplat till hur inkluderande tredjeland ska vara. Det kan säkert finnas många skäl till det. Men vår förmåga att bygga politiska allianser med så kallade like-minded countries är väldigt viktig för att vi ska nå framgång. Det finns nog inget annat land i förhållande till sin storlek som borde ha så goda förutsättningar att forma EU:s försvarspolitik som just . är det enda land som har deltagit i alla militära och civila krishanteringsinsatser som EU har genomfört. Vi har varit ledande på att utveckla EU:s civila krishanteringsförmåga. Vi har starka och internationellt erkända forskningsmyndigheter som FOI och FMV. Vi är ett av en handfull länder i världen som kan bygga stridsflygplan, ubåtar och väldigt avancerade stridsfartyg. Det finns inget annat land i världen med 10 miljoner invånare som har en förmåga att göra det Det finns heller inget annat land inom EU som har varit så återhållsamt när det gäller att delta i Pescoprojekten som just . sticker ut i den kretsen. Det tycker jag är anmärkningsvärt mot bakgrund av den höga ambition som försvarsministern hävdade i svaret att regeringen har för att delta i EU:s försvarssamarbete. Att vi inte deltar i lika många projekt som till exempel , och kanske inte är så konstigt. De deltar i 20 projekt. Men det finns andra länder som är ungefär lika stora som som är väsentligt mer engagerade i Pescoprojekten. och deltar i 17 projekt, deltar i 16 projekt, deltar i 11 projekt, och deltar i 8 projekt och som sagt i 4 projekt. Det är trots att vi har en militär förmåga och en försvarsindustriell förmåga som är väsentligt starkare än de länder jag nämnde. Fru talman Det är givetvis lite trubbigt att bara nämna antalet projekt utan att diskutera formen och deras innehåll, och det inser jag. Men det ger en bild av ambitioner inom EU:s försvarspolitik. Det riskerar att skapa vissa nackdelar för att vi inte är så aktiva i Pescoprojekten. För det första kommer Pescoprojekten att finansieras av . kommer sannolikt att betala in 800 miljoner i försvarsfonden. Den fonden ska användas för att delfinansiera projekten efteråt. Det innebär att vi betalar in medel till fonden men att vi inte kan ta hem pengarna genom Pescoprojekten. Vi finansierar därigenom andra länders försvarsmakters militära uppbyggnad. För det andra är det en konkurrensnackdel för svensk försvarsindustri att inte deltar i något av Pescoprojekten som har försvarsindustriell koppling. är faktiskt det enda land som inte har en försvarsindustriell koppling till sina Pescoprojekt. För det tredje riskerar vi att tappa politiskt inflytande inom EU:s försvarspolitik. kan uppfattas som oengagerat på området eftersom vi inte vill vara med och satsa på det permanenta strukturerade samarbetet. Försvarsministern säger i svaret att har analyserat samtliga 34 projekt och att även Försvarsmakten och FMV har yttrat sig om projekten. Det är därför man har landat i att bara delta i 4 projekt. finns det en lång rad projekt som borde vara av intresse för Försvarsmakten. Det gäller till exempel telekrig, drönare, autonoma fordon och cybersäkerhetsfrågor. har viktiga förmågor att delta i alla de projekten. är också en väldigt efterfrågad militär samarbetspartner inom försvarsindustriella sammanhang. När försvarsutskottet besökte var den första frågan vi fick av finländarna: inte och göra ett gemensamt Pescoprojekt? Jag vill ändå fråga försvarsministern om det inte är till nackdel för att vi sticker ut i de sammanhangen. Med tanke på att regeringen hävdar att man har så höga ambitioner i EU:s försvarspolitik och även i Pesco, borde vi inte helt enkelt vara engagerade i de projekten i samma omfattning? 51 Försvarsminister (S): Man ska ha klart för sig att Pesco inte är något som har pågått särskilt . Vi tycker att det kanske är viktigare att vi ser till att åstadkomma någonting på ett antal områden än att börja vara med i allting bara för att uppnå någon sorts statistiska positioner. Det kan möjligen duga för att använda i en del anföranden i . Utifrån den värdering som vi har gjort tillsammans med Försvarsmakten och FMV har vi hamnat på en nivå. Det är sådant som vi kan se att vi har en direkt nytta av och är direkt kopplat till hur vi ser situationen just . Vi lade ned en hel del jobb på att hitta ett projekt ihop med , vilket vi också har gjort. Vi lanserar där ett eget projekt. Vi är i början på en process. Jag har sagt att vi är öppna för att också gå in i andra projekt . Jag vet inte om riktigt förstår vilket oerhört arbete som har lagts ned på detta med tredjeland. Det låter ungefär som att vi inte har varit ordentligt aktiva och att det som vi har gjort inte har spelat någon roll eller betytt någonting. Vi har genomgående under förhandlingarna haft en väldigt tydlig linje om att man måste tillåta samarbete med tredjelandsaktörer. Det är för att man inte ska få en diskriminering av våra företag som har ägare utanför regionen. Regeringens ståndpunkt är att svenska industriföretag som har sina bolagsstyrelser i är avgörande för den svenska försvarsförmågan och är lika viktiga för europeisk säkerhet som sina heleuropeiskt ägda konkurrenter. tillåter förordningen deras deltagande med vissa villkor, bland annat att staten garanterar att företagen har sina bolagsstyrelser i .