prot · H609111 · 2019-08-29 00:00:00 — behöver vi en halv miljon fler anställda i välfärden, av dem 110 000 undersköterskor eller vårdbiträden. Detta är alltså för att hålla dagens personaltäthet, och jag tror att de flesta av oss skulle säga att dagens personaltäthet lämnar mycket övrigt att önska. Ta till exempel landets äldreboenden, där sjuktalen är nästan dubbelt så höga som på övriga arbetsmarknaden. Eller i , som får vite på grund av att kommunen förväntar sig att hemtjänstpersonalen i sina ”luckor” ska fixa den enligt lagstiftningen tvingande dokumentationen. Detta ska de göra i de hål de ska ha i sina scheman – scheman som varken har kör- eller gångtider inlagda. Vi har ett förskoleuppror och ett undersköterskeuppror på grund av välfärdens underfinansiering och därmed bristande personaltäthet. Men statsrådet verkar rätt svarslös, och så är det nog när regeringen i stället väljer att lägga en fjärdedel av det reformutrymme man anser finnas på sänkt skatt för landets höginkomsttagare. Dagen efter demonstrationer mot ovärdiga och orimliga arbetsvillkor runt om i landet kunde vi läsa rubriker som ”Pengaregn över höginkomsttagarna” och ”Guldregn över landets höginkomsttagare”. Undersköterskorna vill ha ett arbete som de orkar med, där kroppen och hjärnan håller och där de har rätt till en fritid så att de också kan leva, och självklart gör de det också för de äldres skull. De anser att de inte kan utföra sitt arbete på det sätt som behövs. Högavlönade män behöver däremot inte demonstrera för att bli lyssnade på. I Socialdemokraternas sliter kvinnorna ut sig i välfärden, medan högavlönade och välbeställda män får stora skattesänkningar. Det är en politik som smakar rätt illa. I detta anförande instämde (V). 31 Statsrådet (S): Tack, , inte minst för engagemanget för den svenska välfärden och för minskade klyftor i vårt samhälle! var ju direkt delaktig i arbetet med att öka resurserna till kommunsektorn under den förra mandatperioden, då regeringen och regeringspartierna tillsammans med fokuserade på att öka de generella och riktade statsbidragen till kommuner och landsting. Därmed skapades bättre förutsättningar för kommuner och landsting att kunna upprätthålla kvaliteten i den svenska välfärden. Jag kan lugna med att regeringen även kommer att prioritera kommunerna. Det framgår väldigt tydligt av januariavtalet att de generella statsbidragen ska öka i jämn takt. Vi har också en hel del riktade satsningar till olika sektorer i den kommunala sektorn, vilket jag också nämnde i svaret. Välfärden behöver mer resurser. Där finns ingen konflikt mellan regeringens bedömning och bedömning. Vi behöver mer resurser i svensk välfärd: inom äldreomsorgen, inom sjukvården, inom skolan. Kommuner och landsting ska få mer resurser. Detta är dock inte hela svaret. Vi måste också ha en rättvisare fördelning av resurserna. Därför arbetar nu regeringen med att så snabbt som möjligt få på plats en förstärkt och uppdaterad kostnadsutjämning så att de kommuner som har de största behoven utifrån sin struktur också ska få en större del av kakan. Vi måste ha en kombination av mer resurser till kommunsektorn, vilket är helt i linje med det som fastslagits i januariavtalet, och en rättvisare fördelning i kommunsektorn, vilket bland annat kräver en uppdaterad och förstärkt kostnadsutjämning. Vi har en dialog med Kommuner och Landsting. Inom ramen för den årliga dialogen diskuterar regeringens representanter med Kommuner och Landsting utifrån de olika bedömningar som har gjorts. Även finansministern har bekräftat och talat om den kommunala sektorns stora behov av mer resurser . Självklart kommer det här att vara av högsta prioritet i vårt arbete. Vi får inte glömma att en förutsättning för att vi ska kunna öka resurserna till den kommunala sektorn och till välfärden är att människor kommer i arbete. Därför är det också viktigt att fokusera på de delar av politiken som handlar om att göra det lättare för människor att få en egen försörjning och därmed också betala kommunalskatt, vilket är en förutsättning för välfärdens finansiering. 32 (V): Jag kan konstatera att regeringen planerar att tillföra ungefär 5 miljarder i generella statsbidrag till landets samtliga 290 kommuner och 20 landsting. planerar man att sänka skatten med 6 miljarder för de mest välbeställda höginkomsttagarna, det vill säga framför allt män i och . De välbeställda höginkomsttagarna får alltså mer av regeringen i tillskott än vad hela Kommun- och landstingssverige får tillsammans i generella statsbidrag. Det säger något om de prioriteringar regeringen gör. Förutom detta kan vi konstatera att kommunsektorn räknar med i kostnadsökningar på grund av att Arbetsförmedlingen inte fungerar utan är helt sönderslagen i ett nyliberalt experiment. Att det inte finns någon myndighet på plats vare sig fysiskt eller fungerande får också konsekvenser i en annalkande lågkonjunktur. Kommunernas ekonomi kan låta väldigt tråkigt när man pratar på det här sättet. Men det handlar ju om vilket samhälle vi vill leva i och hur vi ska hålla ihop det här samhället. Jag brukar praktisera i för att själv kunna ta del av, lyssna på och se hur det faktiskt fungerar i praktiken. pratade jag med en av undersköterskorna i . Hon gillade verkligen sitt jobb. Men för henne var de delade turerna av ondo. Hon kunde åka hemifrån då hennes barn fortfarande inte var vakna och komma hem och inte ha träffat barnen på . Hon satt där i mitt utan betalning och bara väntade. Så ser det ut i Välfärdssverige. Det måste man också ha med sig. Det pågår ett undersköterskeuppror och ett förskoleuppror, alltså i de välfärdsverksamheter som de flesta anser vara de viktigaste vi har. Men arbetsvillkoren och lönerna är alldeles för dåliga, och trots de tillskott vi fick igenom den förra mandatperioden är det stora brister. Vi har stora ”effektiviseringskrav”, som det brukar heta i Kommunsverige, det vill säga egentligen reella besparingar . Men är besparingarna betydligt större. I ligger de, tror jag, på 700 miljoner. I , där jag kommer ifrån, räknar man med att behöva skära ned av kostnaderna. Det är väldigt mycket pengar, för det mesta av en budget handlar ju om personalen. I planerar man att stänga skolor. Så här ser det ut runt om i landet. Det är kris på gång. Men regeringens prioriteringar ser inte ut riktigt så. Det beklagar jag djupt, för det skulle verkligen behövas. Angående det utjämningssystem som statsrådet gärna lyfter fram är det förstås bra att det sker en liten utjämning. Men 1,7 miljarder – bara regions budget är på 10 miljarder. Då förstår man att 1,7 miljarder inte gör så stor skillnad. Jag tror att räknade med att de skulle få 5 miljoner. De behöver 130 miljoner. skulle tillsammans med övriga statsbidrag få 130 miljoner, medan man behöver 600 miljoner. Det är ganska tydligt och klart att det som regeringen planerar inte på långa vägar räcker till och att personalen där ute kommer att behöva fortsätta att slita och släpa och betala med sin hälsa. Underbetalda kvinnor med dåliga arbetsvillkor verkar vara mindre prioriterade än välbeställda män, och det är sorgligt i sig. 33 Statsrådet (S): Jag kan garantera att konflikten kring finansieringen av välfärden och behoven i välfärden inte står mellan och regeringen. För denna regering kommer välfärden alltid att vara prioriterad. För denna regering kommer förstärkta resurser till kommunsektorn alltid att vara av högsta prioritet, något som också framgår av januariavtalet. Ja, det finns andra delar av januariavtalet som fokuserar på skattesänkningar. Men så ser det ut när flera partier möts och når en kompromiss. Det är olika värderingar, olika prioriteringar och olika syn på politiska sakfrågor som svetsats samman i en kompromiss, en kompromiss som är bra för vårt land. Jag är övertygad om att vi kommer att behöva göra mycket mer för kommunsektorn. Under gårdagen kunde vi se reportaget om situationen i . är inte ett unikt exempel. Det finns väldigt många glesbygdskommuner i vårt land som har påverkats av urbaniseringens effekter, som har haft en krympande befolkning och som också har behövt ta ett väldigt stort ansvar för flyktingmottagandet. Därför är det viktigt att uppdatera kostnadsutjämningen. Det är inte hela svaret. Det har heller aldrig varit budskapet från regeringens sida. Därför har vi sagt att kostnadsutjämningen måste förstärkas och uppdateras parallellt med att de generella statsbidragen ökar. Jag är stolt över den överenskommelse som finns, som fastslår att just de generella statsbidragen ska öka – och inte bara öka utan öka i jämn takt. Det behövs fler satsningar på välfärden, och självklart måste villkoren för personalen i välfärden förbättras. Det är en viktig fråga för kvaliteten i välfärden. Men i slutändan handlar det om att resurserna måste öka, och självklart kommer vi att göra vad vi kan för att säkerställa att staten bidrar. talar om en kommande ekonomisk kris. Vi vet inte vad som händer . Det vi vet är att regeringen genom ordning och reda i statsfinanserna har skapat förutsättningar för staten att agera om det kommer en ekonomisk kris. Tack vare ordning och reda i statsfinanserna kan vi också säkerställa att de offentliga verksamheterna och välfärden får mer resurser när behoven uppstår. Det ska vi naturligtvis vara stolta över. Men det innebär också att vi måste värna de ramverk som möjliggjort denna styrka. 34 (V): Det brukar ju vara så att tillsammans med bland annat Socialdemokraterna får städa upp efter borgarna när de har regerat. Det brukar bli underskott i statsfinanserna då. På något sätt brukar det alltid vara otur när borgarna hamnar i regeringsställning och ekonomin sviktar. Men om man tittar tillbaka på den förra mandatperioden kan man se att då var det viktigare för regeringen att inte höja skatten än att tillföra kommunerna resurser eller utjämna ojämlikheten. verkar det vara viktigare att sänka skatten, för det är 5 miljarder i generella statsbidrag och 6 miljarder till välbeställda i och . Undersköterskorna demonstrerar men blir tyvärr inte lyssnade på på det sätt som skulle behövas. Jag menar att makten borde respektera vad de för fram. Finansieringen av välfärden är ju central. Det är därför vi har haft ett överskottsmål. är de demografiska förändringarna här. Därför skulle man också kunna agera från regeringens sida och tillföra stora resurser till kommunsektorn. Det är liksom en kassaskåpssäker investering, sådant man gör när en lågkonjunktur kommer. Det skulle förhindra uppsägningar och stora besparingar. Man skulle kunna förhindra större förskolegrupper och ännu mer stressad personal i skola, äldreomsorg och vård. Men det är inte det man gör. Även om statsrådet försöker lyfta fram utjämningssystemet som en central och viktig faktor – som det egentligen är – har man inte sett över den viktiga sidan där de stora pengarna faktiskt finns, inkomstutjämningen, utan man rör lite grann i marginalen. Visst, skriker. Det gör de jämt. Men i det stora hela förändrar man inte mycket. Vi behöver stora resurstillskott. Kommuner och Landsting menar på 38 miljarder utöver de 15 miljarder som regeringen planerar att tillföra – och ska ändå ett fyrtiotal kommuner och ett antal landsting höja skatten. Det håller inte ihop. Som jag sa i min inledning: Det här handlar om vilket samhälle vi vill leva i tillsammans. Om vi ska kunna ge människor hopp måste de basala välfärdsverksamheterna få resurser så att de kan fungera på ett tillförlitligt sätt. Personaltätheten är inte vad den borde vara. Den behöver öka, men det ser vi inga planer på från regeringens sida. Det beklagar jag. Vi kommer att kämpa på, för det behövs en annan politik. 35 Statsrådet (S): Vi behöver alla kämpa för att stärka den svenska välfärden. Vi behöver alla hjälpas åt. Vi behöver alla bygga upp samarbeten och gemenskaper som handlar om att sätta välfärden först. är en mycket ärlig debattör och har alltid varit det. Jag vill bara passa på att korrigera en sak: 5 miljarder är inte hela summan för de satsningar och förstärkningar som regeringen kommer att göra när det gäller kommunsektorn. Det framgår tydligt av januariavtalet att de generella statsbidragen ska öka i jämn takt under hela mandatperioden, så det är direkt felaktigt att ställa en skattesänkning mot 5 miljarder. Vi pratar faktiskt om ökade resurser till sektor. Jag kan verkligen instämma i den bedömning som gör vad gäller kommunsektorns kommande behov med anledning av den demografiska utvecklingen. vet ju också att just mot den bakgrunden har det varit otroligt viktigt för den här regeringen att under förra mandatperioden upprätthålla de finanspolitiska ramarna för att vi ska kunna investera när behoven växer. Självklart kommer den här regeringen inte att svika kommunsektorn. När behoven växer i sektor kommer också staten att agera. Det kan ni vara helt säkra på. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2018/19:260 om fossilgasterminalen i 36 Statsrådet (S): har ställt ett antal frågor till mig om Swedegas koncessionsansökan för en förgasningsanläggning och tillhörande naturgasledningar i , en så kallad LNG-terminal. Den första frågan handlar om det är min bedömning att en storskalig användning av fossil naturgas är förenlig med de svenska klimatmålen. Flytande naturgas är ett fossilt bränsle. Regeringens mål är att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären för att därefter uppnå negativa utsläpp. Det innebär att ytterligare åtgärder som minskar användningen av fossila bränslen kommer att behövas. Trots det kan flytande naturgas vara ett mindre dåligt alternativ än andra fossila bränslen om den kan ersättas med flytande biogas. Att ställa om till ett hållbart samhälle ska genomsyra all politik och är för regeringen en utgångspunkt inom alla politikområden. Gällande och kommande styrmedel och marknadsförutsättningar kommer att vara avgörande faktorer för om flytande naturgas eller biogas används. Regeringen har tillsatt en biogasmarknadsutredning som ska ge förslag på hur biogasens konkurrenskraft kan säkras genom långsiktiga spelregler. Den andra frågan som ställs berör regeringens ärendehantering och hur regeringen avser att agera i frågan. kom in med sitt yttrande över Swedegas ansökan om koncession till . Ärendet bereds i , och det är inte lämpligt att jag förekommer beslutet av den processen. Den tredje och sista frågan handlar om jag avser att vidta åtgärder för att inte fler offentliga subventioner ska betalas till LNG-terminalen i . Projektet, som inkluderar en LNG-terminal och anslutning till stamnätet för gas, är utpekat som ett så kallat projekt av gemensamt intresse inom Europeiska unionen. Projektet beviljades stöd genom EU:s Fonden för ett sammanlänkat , vilket regeringen gav sitt godkännande för. Regeringen har inte gett något finansiellt stöd till projektet och planerar heller inte att göra det. 37 (V): Jag vill tacka energiministern för svaret på min interpellation. Detta är en viktig fråga eftersom har högt satta klimatmål. Vi ska ju ha nollutsläpp . Om det råder bred politisk samsyn. Regeringen brukar också upprepa att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Och regionen , som det handlar om här, har som målsättning att vara fossiloberoende . Därför anser jag och rätt många med mig att det är minst sagt förvånande att det nu planeras för byggnad av en stor terminal som ska kopplas till det fasta svenska gasnätet för införsel av fossil naturgas till . Precis som ministern säger ligger frågan nu för avgörande hos regeringen. Det är alltså regeringen som ska avgöra ifall vi i ska vara fortsatt beroende av fossilgas under framåt, som det står i ansökan om anläggande av denna fossilgasterminal. Som ministern också säger kan fossilgas ibland vara en lösning under övergången till biogas. Men en förutsättning för detta torde vara att det finns en tydlig strategi för hur fossilgasen ska fasas ut och ersättas med biogas. Om man gör en stor investering – som det står i ansökan handlar det om en investering framåt – är jag rädd för att det snarare blir en investering i fortsatt beroende av fossilgas från andra länder än en investering i den klimatvänliga biogasen. Dessutom, fru ålderspresident, är det minst sagt upprörande att S-MP-regeringen har drivit denna fråga på EU-nivå och utverkat inte i subventioner för bygget av denna fossilgasterminal. Vi hade frågan uppe i så sent som , då vi i väldigt tydligt reagerade mot detta. Det torde helt och hållet strida mot regeringens ambitioner, nämligen att miljöskadliga subventioner ska fasas ut. Detta är något som regeringen driver i alla upptänkliga internationella sammanhang. Men när det gäller oss själva verkar regeringen för i EU-subventioner för den här fossilgasinvesteringen. Därför, fru ålderspresident, vill jag fråga energiministern om han verkligen anser att denna stora investering i fossilgas framåt är helt och hållet förenlig med de svenska klimatmålen och med de regionala målen om att bli fossilt oberoende till . Jag skulle också vilja fråga energiministern hur han ser på det faktum att regeringen har verkat för dessa 20 miljoner i EU-subventioner till det här bygget. Varför ska vi verka för fossilsubventioner i när vi vill fasa ut dem internationellt? I detta anförande instämde (V). 38 Statsrådet (S): Jag kan konstatera att jag och är överens om målet fossilfritt. Jag kan också konstatera att vi är överens om att fossilgas kan vara en brygga över till biogas och kan användas vid vissa speciella tillfällen. När det gäller hur regeringen kommer att avgöra det ärende som snart kommer på regeringens bord får dock ge sig till tåls. Det kommer jag inte att kunna ge uttryck för förrän regeringen har fattat ett beslut. 39 (V): Jag förstår att regeringen har att fatta ett beslut om det som har kommit från . Men syftet med att vi riksdagsledamöter kan ställa skriftliga frågor och interpellationer är att vi ska kunna utkräva någon form av ansvar av regeringen och även insyn i regeringens och ministrarnas arbete. Jag tolkar ministerns svar till mig som att han är totalt ointresserad av en sådan dialog. Detta tycker jag är djupt beklagligt, och det vill jag verkligen ha till protokollet. Jag ställde ett antal frågor till ministern, som jag absolut inte fick svar på. Hur är detta till exempel förenligt med våra klimatmål om att vi ska ha nollutsläpp till 2045 och det regionala målet om att man ska bli fossiloberoende till ? Jag tycker också att alla som följer denna debatt verkligen har rätt att få ett svar från ansvarig minister på varför regeringen har utverkat dessa i subvention till detta bygge – till ett privat företags investering i fortsatt beroende av fossilgas under framåt, som det står i ansökan. Ministern talar också om biogasen, som vi i ser mycket positivt på. Men ingenstans i ansökan eller i underlag till regeringen finns det någon tydlig plan för utfasning av det fossila eller någon beskrivning av hur man ska använda sig av biogasen. Jag vill påminna om att fossil naturgas i praktiken är metangas. Det är en mycket växthusgas, med mellan 25 och 30 gånger kraftigare klimatpåverkan än koldioxid. Det är alltså otroligt viktiga frågor vi har att diskutera här . lade fram en granskning av regeringens klimatpolitik. Där konstaterades att man på alla politikområden måste verka för att våra klimatmål ska uppnås. Jag tycker, fru ålderspresident, att detta är ett av de kanske tydligare exempel vi har . Å ena sidan har vi högt satta klimatmål, å andra sidan har vi en regering som verkar för fortsatta fossilsubventioner från EU och riskerar att med ett enda beslut låsa fast oss i ett fortsatt beroende av fossila energikällor under framåt, som det faktiskt står i underlaget. Jag tycker därför, fru ålderspresident, att jag förtjänar ett mer utförligt svar än vad som gavs tidigare. I detta anförande instämde (V). 40 Statsrådet (S): Det är naturligtvis alldeles riktigt som säger: har en granskande uppgift och har möjlighet att utkräva ansvar av regeringen. Men har inte möjlighet att utkräva ansvar av regeringen för beslut som inte är fattade. har inte heller möjlighet att be ett statsråd ge uttryck för ett beslut som inte är fattat. Så om vill granska det beslut som kommer att fattas när ansökan inkommer får han ge sig till tåls tills regeringen har fattat det beslutet, vilket det än må vara. Regeringen har ställt upp tuffa mål. Såvitt jag förstår har ingen annan uppfattning än att det är bra och riktiga mål. Vi har dessutom inom flera viktiga sektorer klarat att leva upp till dessa mål och minskat koldioxidutsläppen. I andra sektorer har det gått lite sämre. Men regeringen är fast besluten att leva upp till de målsättningar vi har satt upp genom konkret politik. Vi ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Jag hoppas att fortsatt kommer att vara delaktig i det arbetet. 41 (V): En viktig del i ett beslutsfattande är att man har ett bra underlag. Jag tänker mig att en del av det underlag som regeringen ska ha för att fatta beslut om huruvida man ska säga ja till ett fortsatt 40‑årigt beroende av fossila energikällor – frackningsgas från kanske – är diskussioner som denna, då nya perspektiv som regeringen kan ha användning av kan komma upp. Jag tycker alltså att statsrådet borde välkomna denna debatt och i stället för att vara så kort och knapphändig som möjligt svara utförligare på mina frågor. Vi kan ta en konkret fråga, där regeringen redan har agerat. hade vi uppe frågan om subventioner till fossilgasterminalen i . Det handlade om huruvida regeringen fortsatt skulle bejaka att detta är en del av de transeuropeiska näten, TEN-T. Detta är ett beslut på EU-nivå, och det finns stora subventioner – bidrag – till olika projekt. Regeringen sa ja till det. Man sa att fossilgasterminalen i var ett prioriterat projekt och att bygget skulle kunna få EU-subventioner. åker regeringen runt och uppmanar andra länder i alla tänkbara internationella sammanhang att fasa ut sina fossila subventioner. Varför verkar man då inte för att fasa ut de fossila subventionerna på hemmaplan? Det borde kunna svara på här och , för det beslutet är redan fattat. 42 Statsrådet (S): Jag kan konstatera att främsta kritik av regeringen verkar vara att statsrådet svarar kortfattat och koncist på riksdagsledamotens frågor. Jag tror att det finns viktigare saker att diskutera i kammare. Jag välkomnar naturligtvis en debatt och diskussion om klimatpolitiken och om hur vi vill att EU ska kunna leva upp till de klimatmål som EU har antagit. Och vet lika bra som jag att regeringen i EU driver att EU-fonden för ett sammanlänkat ska vara Pariskompatibel. Den ska bidra till att uppfylla de gemensamma målen. Men det kan finnas fossilgas som behövs som en brygga till biogas. Jag vill inte låta det bästa bli det näst bästas fiende, för målet är att vi ska ha en stor minskning av de fossila utsläppen som möjligt. Jag ser fram emot att komma tillbaka till och återigen diskutera med när vi har fattat beslutet och jag inte är bakbunden av regeringsformen utan kan ge svar även på andra frågor. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2018/19:292 om utredningen om konfessionella inslag i skolväsendet 43 Utbildningsminister (S): har frågat mig vilka skolformer som omfattas av den pågående utredningen om konfessionella inslag i skolväsendet och om min bedömning av Skolinspektionens resurser och befogenheter att inspektera, varna och/eller frånta huvudmän rätten att bedriva utbildningsverksamhet om de inte uppfyller skollagens krav. har också frågat mig om det är i överensstämmelse med min rättsuppfattning att samtliga skolor med religiös huvudman ska utsättas för kollektiv bestraffning på grund av ett fåtal som har misskött sig. Regeringen beslutade om kommittédirektiven Konfessionella inslag i skolväsendet (dir. 2018:15).