prot · H60953 · 2019-02-14 00:00:00 — När jag säger att vi har världens mest ambitiösa klimatpolitik är det inte mina ord, utan det kommer från de rankningslistor som tas fram globalt. Det är CCPI från organisationerna Germanwatch, och . Det är experter och miljöorganisationer från hela världen som har utvärderat klimatpolitiken i alla länder och landat i att den överlägset bästa politiken är den vi har i . Jag som har följt klimatpolitiken i ungefär nu vet att under Alliansens tid vid makten föll på dessa listor. Vi sladdade långt ned på listorna. har vi arbetat oss upp till förstaplatsen. Genom januariavtalet räddar vi detta, och vi gör det tillsammans med våra vänner i S, C och L. Vi är vänner just för att alla har fått igenom mycket klimatpolitik. I fall innebär det stora delar av partiets valmanifest. Det kanske säger något om deras valmanifest, men framför allt tror jag att det säger något om relationen de hade med de övriga allianspartierna eftersom de inte fick igenom så mycket tidigare. räddar vi som sagt detta, och det betyder stora förändringar för det arbete som just nu pågår runt omkring i landet. Låt mig ta några exempel. I har grusföretaget gått från diesel till el. Man sparar därmed koldioxid. I har fjärrvärmen byggts ut. Både i hamn och i har värmesystemen ställts om, vilket bidrar till koldioxidminskningar på . På investerar i en biogasanläggning som minskar utsläppen med . Många bäckar små. i ville sluta med oljeeldning i sina processer och går över till pelleteldning, vilket minskar utsläppen med . Detta var fyra konkreta exempel på vad Klimatklivet leder till. Klimatklivet är ju det stora investeringsprogrammet för klimatpolitiken, och det är otroligt viktigt för många av de lite mindre men ändå betydande utsläppsminskningar som ska göras runt omkring i vårt land från kommuner och från företag. Det räddade vi genom januariavtalet. Detta är ett exempel på klimatpolitik. har vi ställt om politiken från grunden genom en otroligt lång radda med aktiva reformer. Det handlar om Bränslebytet, om att tvinga in mer grönt i tanken, om att se till att det blir långsiktiga förutsättningar för att investera i det gröna samt om bonus–malus, det vill säga bonus på klimatsmarta bilar och en kraftig skattehöjning på dem som är klimatdåliga. som internationella bedömare menar att detta är den bästa klimatpolitiken i världen har jag noterat en ganska konstig debatt om effektivitet. Det som är viktigt att konstatera är att jag verkligen har respekt för att man kan vilja ha andra satsningar. Man kan vilja ha Klimatklivspengarna och lägga dem på något annat som någon bedömare tycker skulle vara mer effektivt. Men det jag inte har respekt för och inte kan förstå är att man vill sänka så mycket. Något som kan vara en nyhet för vissa här är att miljö- och klimatbudgeten fortfarande bara utgör en dryg procent av den totala statsbudgeten. Då kan man inte rimligtvis säga att den dryga procenten ska ned – trots att vi under förra mandatperioden alltså fördubblade miljöbudgeten. Att man kan säga att är för mycket och att vi måste minska det radikalt, som man är villig att strössla pengar över jättedyra motorvägsprojekt runt om i vårt land, förstår jag inte. Detta får logiken och pratet om effektivitet att skorra väldigt falskt. Om man ska vara krass är det också så att det kostar att gå före. har redan nämnts två gånger i denna debatt som avskräckande exempel. Men det är bara trångsynta personer som tror att Energiewende på något sätt skulle vara dåligt för klimatet. Det tyskarna har gjort är att genom stora investeringar i det förnybara – investeringar som har kostat –bidra till den otroligt snabba prissänkning på förnybar energi som vi ser världen över, som innebär att fattiga länder nu har möjlighet att investera direkt i förnybar energi i stället för att gå omvägen via det fossila. Detta har åstadkommit, och därför blir det otroligt märkligt när man smutskastar det och för den märkliga debatten om effektivitet. Det kostar att gå före, och det är genom att vara ett föredöme globalt som kan påverka mest. , fru talman, tittar vi framåt. räddade, som jag har varit inne på, det som har varit, men det tittar också framåt mot vad som ska komma. Det finns väldigt stora delar i detta som är riktigt bra klimatpolitik. Det första är naturligtvis ett rejält tågpaket. Det innehåller satsningar på Norrbotniabanan och nya stambanor för höghastighetståg – något vi verkligen behöver för att inte bara straffbeskatta bort flyget utan också ge ett alternativ. Men vi har också satsningar på ett gemensamt biljettsystem i och upphandling av nattåg till kontinenten. Vi ger alla tågentusiaster ett bra alternativ . Vi ska effektivisera fordonsflottan och besluta om ett stoppår för det fossila. Detta behövs, och vi kommer att behöva göra det via skatten och genom att helt enkelt besluta om ett förbud mot fossila bränslen i . Och vi ska driva samma sak på EU-nivå. Vi provar nu gröna obligationer för att knuffa finansmarknaden i rätt riktning. Vi tar fram ett kraftfullt flygpaket, där det till att börja med naturligtvis handlar om bibehållen flygskatt. Detta är otroligt viktigt för att flygdebatten inte bara ska handla om att vi ska få grönt i tanken utan också om att vi faktiskt ska flyga mindre. I flygpaketet ingår även mer grönt i tanken och dessutom mer konsumentinformation. När man köper en flygbiljett ska det tydligt framgå vad det får för konsekvenser för klimatet. Vi gör fortsatta kraftiga satsningar på gång‑, cykel- och kollektivtrafik. Stadsmiljöavtalen ligger kvar. Vi kommer att göra en skattesatsning för att gynna cykelpendling – nog så viktigt för klimatet. Vi kommer att göra det enklare för privatpersoner att investera i förnybar el, och vi gör den kraftfulla skatteväxlingen, som kommer att vara avgörande för att det ska bli mer lönsamt att göra rätt och kosta mer att släppa ut. Och så skruvar vi upp tempot och ambitionsnivån i både bonus–malus och Bränslebytet. Omställningen av transporterna är tredelad och handlar om tre b:n – bilen, bränslet och beteendet. Det behövs kraftfull politik för alla tre delarna. Vi ska förstås stimulera bilpooler, för vårt sätt att köra bil är varken klimatsmart eller effektivt. De flesta bilresor är , och av dessa är . Det är inte rimligt att man sitter ensam i en bil och kör dessa sträckor. Gång‑, cykel- och kollektivtrafik är alternativ, men också bilpooler. Vi inför ett minimikrav för klimatberäkning vid byggande. Detta är en sektor som kanske inte förekommit så mycket i klimatdebatten tidigare men som faktiskt behöver ta sitt ansvar och där det finns mycket utsläpp . Vi kommer att införa ett mål för minskning av utsläppen från konsumtionen. Detta är också en fråga som har släpat efter. Svenskarnas utsläpp från konsumtion har ökat ganska kraftigt, till skillnad från de nationella utsläppen, som har minskat. Slutligen, fru talman, blir man lätt bister och nedslagen av den globala utvecklingen. Det finns vissa väldigt nedslående inslag: Trumps agerande, Bolsonaro som vill skövla regnskog och de globala utsläppen som fortsätter att gå åt fel håll. Men lika bister som man kan bli över det, lika hoppfull kan man känna sig över att det faktiskt finns länder som visar framfötterna och går före. Jag är som miljöpartist stolt och glad, för vi har försatt i en riktning som innebär att vi även i fortsättningen kommer att ha världens mest ambitiösa klimatpolitik. Jag yrkar avslag på alla motioner och bifall till utskottets förslag. 175 (C) replik: Jag fortsätter min resa när det gäller att ta ned de stora orden till praktisk politik. ökade exporten av bilar som är . Det finns siffror som visar att uppemot var tredje elbil efter bara hamnar i . Utvecklingen har länge varit densamma för gasbilarna; de har hamnat i och . Men regeringen har inte gjort någonting, fru talman. Detta är sorgligt, för det betyder att de bilar som kommer ut på de svenska vägarna åker någon annanstans och gör sin klimatnytta. För klimatet spelar det ganska liten roll. Men om vi vill uppnå våra klimatmål ska våra satsningar stanna kvar i . Hur, , har regeringen tänkt komma till rätta med problemet med export av nya el- och miljöbilar till andra länder? 176 (MP) replik: Tack, , för frågan! Jag delar oron och tycker att det är ganska dumt att vi har en politik som leder till att vi bara underlättar för andra. Vi ska naturligtvis ta vårt ansvar och se till att de bilar som rullar på de svenska vägarna är så klimatsmarta som möjligt. I den meningen delar jag oron. Vi ska vara tydliga med att den nya fordonsbeskattning som regeringen har infört trädde i kraft för drygt . Den får alltså sina effekter , och sedan får vi se vad som händer. Vi har en bred överenskommelse om att skärpa systemet. Personligen tror jag nog att vi behöver ett system där bonusarna kanske delas ut uppdelat , eller regler som säger att man inte får exportera under ett visst antal år. Vad jag däremot historiskt har varit skeptisk till är den överdrivna, närmast näringspolitiska, ingång i fordonsbeskattningsfrågan som har drivit, nämligen att bonusarna ska vara väldigt generösa. Det tror jag snarare driver på denna utveckling. Ett sådant här system ska i stället först och främst baseras på bilarnas klimatnytta, och i andra hand på hur vi får dem att stanna kvar. Sedan är jag inte särskilt intresserad av att få samma situation som man har i , där man har en översvämmad stadskärna med väldigt många bilar. Den vägen vill jag inte gå. 177 (C) replik: Det är trevligt att delar min oro och recenserar regeringens politik som ganska dum. Det tycker jag känns trevligt. Däremot tror jag att det blir problem om ska sätta upp handelshinder. Vi ingår ju i en tullunion, och exportförbud brukar inte funka så bra i tullunioner. Men det finns lösningar. nämner precis det som är förslag. Det är ju trevligt att har kommit till insikt om att man kanske borde dela upp bonusen på flera tillfällen. Vi i talar om att borde betalas ut år 4 i stället, just för att vi ska behålla bilarna i lite längre. Grundproblemet är att det är lönsamt att köpa en miljöbil i – nu finns det ingen miljöbilsdefinition, men jag talar framför allt om elbilar och gasbilar – men inte på samma sätt lönsamt att äga dem. Då handlar det om saker som måste korrigeras. Där säger norrmännen till och med åt oss vad vi borde göra. De säger sådant som att kommuner måste få möjlighet att erbjuda gratis parkering, att man måste ha möjlighet att få rabatterad eller slopad trängselskatt eller att man måste ha möjlighet att köra i bussfil där det är lämpligt utan att det hämmar kollektivtrafiken. Det handlar inte om att vi måste ha många platser för bilar i stadskärnan. Det handlar om att de bilar som ska komma in i städer ska vara rätt typ av bilar. Det är sådant som skulle göra skillnad för exporten och göra att bilarna stannar i . Vi hör fortfarande inga särskilt skarpa förslag från och regeringen när det gäller hur vi ska göra detta. Jag hade sett fram emot en diskussion om detta och inte bara en liten kommentar om att möjligen personligen skulle kunna se över att dela upp detta. Men jag har inte hört något om vad regeringen tänker göra åt detta. Detta är ett reellt problem och har varit det länge, utan att regeringen har agerat. 178 (MP) replik: Jag är van vid att svänger sig hit och dit med olika uttryck och plockar billiga poänger. Det är jag van vid. Men låt mig bemöta detta att bonus–malus skulle vara dumt. har det ju varit en hejdundrande succé. Klimatsmarta bilar har ökat massivt i försäljningen. Både bensin och diesel har kraftigt minskat. Det har alltså varit en otrolig succé. Detta ska man ställa mot det som fanns innan, nämligen eget system, som innebar en miljöbilsdefinition som var väldigt svag. Bland annat ledde det till att miljöbilspremien gick till dieselbilar. pumpades in i dieselbilar genom den ordning som själv stod bakom. Då kan man fråga sig: Vad är egentligen dumt i det här sammanhanget? Är det bonus–malus, som varit en hejdundrande succé men som kommer att behöva utvärderas, eller är det system med att massubventionera dieselbilar? Folk får väl avgöra själva. När det gäller att vi ska vara bekväma med bilar i staden, som ju egentligen är det som far efter här, är det intressant att han tar som exempel. Så sent som var jag och besökte ansvarigt kommunalråd i , och hon sa att detta var ett gigantiskt misstag från Oslos sida. Hon sa att man nu i har ett system där i princip varje person äger mer än en bil. Man har en fossilbil som man kör på landsbygden, och sedan kör man sin elbil i stan. Innerstaden har helt enkelt svämmat över av bilar. Ansvarigt kommunalråd i håller just nu på att rulla tillbaka den här politiken. Hon kommer att införa beskattning av elbilar. Hon kommer att göra så att de inte kan ladda gratis och så vidare. Jag tror att vi ska vara väldigt försiktiga innan vi går fram med en politik som innebär att våra städer svämmas över av bilar. Det vore att skjuta sig själv i foten rejält. 179 (M) replik: Anförandet handlade mer om vad andra inte gör än om vad själv vill göra. Men låt mig ändå konstatera att den budget från M och KD som gäller är högre än samtliga miljöbudgetar som passerat den här kammaren, förutom regeringens valbudget nu senast. Man kan också påminna om att budgeten är en helhet. Det vill säga: Om man tittar utanför utgiftsområde 20 kan man se att vi i budgeten lägger ytterligare 1 miljard på klimatbistånd och ytterligare 1 miljard på de gröna näringarna, som är helt avgörande för den omställning som vi behöver. Det är många fina ord från , men är det mycket som jag har saknat i regeringens politik . talar sig varm för bilpooler. Ändå har vi fått vänta på en definition av bilpooler som gör det möjligt för kommuner att reservera gatumark för just bilpooler. Olika parkeringsavgifter för bilar av olika miljöklass har regeringen fortfarande inte lyckats hosta upp. Intresset för tyngre lastbilar, som kan effektivisera våra lastbilstransporter, har varit obefintligt. Elvägar har jag sällan hört tala gott om, trots att det skulle kunna innebära fossilfria lastbilstransporter. Flygskatt var man väldigt snabb med att införa, men man struntade fullkomligt i att tryckte på för inblandning av biodrivmedel i flygbränslet. kommer förhoppningsvis äntligen utredning i den frågan, men långsamt har det gått på många områden. Var är helheten, undrar jag ofta när jag hör företrädare. Man vill motverka all teknik, låter det ofta som. Elflyg går inte. Biodrivmedel för flyg går inte. Man ser inte de gröna näringarna i hela kretsloppet; det perspektivet finns aldrig med i politik. Var finns insikten om att biodrivmedlet kommer från den svenska skogen och att det måste löna sig att bedriva skogsbruk i ? Man måste få ut skogen ur skogen om vi ska tillverka biodrivmedel. Var finns helheten i klimatpolitik? 180 (MP) replik: Tack, , för frågan! Det första som jag ska kommentera är just budgetfrågan. Det finns ett skäl till att den budget som röstade igenom i var den näst högsta miljö- och klimatbudgeten genom historien. Det var att vi har fördubblat budgeten. Vi har gjort ett så ambitiöst arbete med miljö- och klimatbudgeten att er massiva nedskärning ändå innebär att den är den näst högsta. Jag återkommer då till den fråga jag ställde i mitt anförande: Hur motiverar man, givet att miljöbudgeten trots fördubblingen är av den totala statsbudgeten, att göra kraftiga nedskärningar i stället för att helt enkelt omplacera pengarna till sådant som ni uppfattar som mer effektivt? Sedan vill jag snabbt kommentera detta med klimatbistånd. Även denna fråga har jag följt, bland annat i FN:s klimatförhandlingar. Det som gör är ju att de kraftigt skär ned på biståndet totalt, och sedan slänger de tillbaka lite kaffepengar. De tar från fattiga och ger tillbaka till fattiga, men de döper om potten. Det är verkligen en sanning med modifikation. Jag ska också nämna något om det som själv på ett väldigt bra sätt tog upp i sitt anförande, nämligen att vi måste se på omställningen av framför allt transporterna. Olika personer har olika behov och förutsättningar. På landsbygden behövs bilen. Det tror jag att de flesta av oss här inne är eniga om. Men att minska bilismen i städer har varit emot. var emot trängselskatter. Miljözoner gör man nu en jättestor scen av att man är emot. Jag har därför en fråga till . Varför vill hon inte löpa linan ut när det gäller sin egen politik och faktiskt göra den skillnaden? 181 (M) replik: Tack, , för svaret och frågorna! Jag tycker att man ska se budgeten som en helhet. Den ytterligare miljarden till klimatbiståndet är just extra, additionella medel, och det är otroligt viktigt. Till detta kan också läggas 1 miljard som vi satsar på de gröna näringarna. Jag vet från tidigare debatter att är bekymrad över att vi importerar av vårt biodrivmedel. Man kan tycka att det vore intressant att faktiskt bedriva en politik som gör att det går att tillverka svenskt biodrivmedel. Tyvärr ser vi på område efter område hur snarare motverkar möjligheten att få lönsamhet i det svenska skogsbruket. Man motverkar idéer om att effektivisera lastbilstransporter genom till exempel tyngre lastbilar, så att man faktiskt kan hämta virket ur skogen. Vi kan alltid stå och slå varandra i huvudet med siffror, men när expertmyndigheter anser att sju av åtta av regeringens åtgärder på klimatområdet har varit ineffektiva kanske det skulle leda till viss eftertanke. Man kanske bör tänka om och inte bara stå och prata kronor och ören, för det räddar inte klimatet. Det är mycket som behöver göras på transportområdet. Som jag sa i mitt anförande bor jag i och har en livssituation. Bor man ute på landsbygden har man en annan livssituation. Däremot tror jag att människor i städer också kommer att behöva bilen framöver, men då behövs det verkningsfulla åtgärder för att ställa om dessa bilar. Där har den här regeringen dragit benen efter sig när det gäller till exempel bilpooler eller andra styrmedel såsom olika parkeringsavgifter beroende på miljöklass. Vi kan nog vara överens om mycket, men det har ju inte hänt tillräckligt från regeringens sida. Sedan vill jag rätta . Den här regeringen har bedrivit en ganska landsbygdsfientlig politik. De höjningar av drivmedelsskatterna som ni införde slår just mot landsbygden, där man behöver bilen för att ta sig fram. 182 (MP) replik: Den påstådda extramiljarden som lyfter fram är inte additionell, utan den ingår i budgetram för biståndspengen. Den ökar inte i och med den extra miljarden. Jag är ledsen att behöva upplysa om det. När det gäller investeringar i biodrivmedel tycker jag att lyfter en viktig sak. Vi importerar av allt biodrivmedel som används här i . Det är ohållbart. Det som inte nämner är att det är den här regeringen som har vidtagit de åtgärder som kommer att öka den inhemska produktionen. Det ligger alltså investeringar för mångmiljardbelopp på grund av den reduktionsplikt som regeringen har infört. Alliansregeringen försökte att införa den, men man mäktade inte med det. För att detta ska vara möjligt – och det är kanske lite överkurs – kan det inte vara ett helt fritt spelrum för det absolut vidrigaste biodrivmedlet, nämligen palmolja. När den här regeringen införde reduktionsplikten var man väldigt noggrann med att vi inte ska släppa in det allra värsta biodrivmedlet här. Vi ska inte släppa in det sämsta möjliga, nämligen palmolja. Men då blev man i stället överkörd av Alliansen och SD i utskottet. Det gör att det blir svårare för de svenska företagen som verkligen vill investera i biodrivmedel att kunna göra det. Frågan går tyvärr därför tillbaka till : Varför fortsätta att vilja ha palmolja, PFAD, i svenska drivmedel? 183 (MP): Vi har 412 ppm koldioxid i atmosfären. Vi lever i en klimatkris och i en massutrotning av arter. Ändå agerar politiker inte tillräckligt. Medan vi står här och talar om för varandra vilken väg som är bäst för att gå framåt missar vi målet. Vi hör om hur man ska lappa och laga i stället för att ta itu med grunden till problemet. Vi kan inte nöja oss med att byta bränsle eller köpa eko, utan vi måste jobba för att minska behovet och för att minska trycket på planeten totalt sett så snabbt som möjligt och så mycket som möjligt. Vi måste anpassa oss efter planetens gränser snarare än efter ekonomiska mål. Naturens gränser går inte att kompromissa med, och för att vi ska ha en chans måste vi skydda och stärka våra ekosystem. Därför kan vi inte bara tro att naturen ska vara en oändlig resurs som kan industrialiseras och förse oss med biobränsle från hotade skogar eller fisk från hotade arter. Det kommer att krascha våra chanser att ha en levande planet till kommande generationer. tror jag att vårt största hinder för att bevara naturen är att den bjuder på helt gratis tjänster, eftersom vi värderar monetära värden högre än ovärderliga och livsnödvändiga värden. Därför måste vi anpassa vår ekonomi efter vår ekologi. Så länge som vi inte kan tänka oss att sluta tjäna maximalt med pengar på det som förstör planeten, så länge kommer vi aldrig att ha råd att rädda världen. Vi politiker måste våga säga nej till ekonomiska särintressen som utarmar våra ekosystem och våra möjligheter att tackla klimatkrisen. Det är vi här som måste våga säga nej till ekonomiska intressen och inte bara se till kortsiktiga intressen för att verkligen värna framtida generationers möjligheter att också bedriva verksamheter. Där någonstans måste vi börja bygga en hållbar ekonomi och hållbara samhällen på riktigt. 184 (V): Jag vill bara säga att yrkar bifall till reservation 22 om konsumtionsbaserade mål som begränsar våra utsläpp både inom och utanför gränser. Tack, mina utskottskamrater, för hjälpen! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: 2018/19:45 Avskaffad skattereduktion för fackföreningsavgift § 18 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2018/19:71 Höjda löner för polisen av (M) till statsrådet (S) 2018/19:72 Bristen på förvarsplatser av (M) till justitie- och migrationsminister (S) § 19 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2018/19:200 Ombildningar av hyresrätter i av (S) till statsrådet (MP) 2018/19:201 Basanslag till av (M) till statsrådet (S) 2018/19:202 Tillväxt i hela landet av (M) till statsrådet (S) 2018/19:203 Forskningsmedel till Formas av (M) till miljö- och klimatminister (MP) 2018/19:204 Felaktigt placerade elever i särskolan av (L) till utbildningsminister (S) 2018/19:205 Forskningsmedel till av (M) till näringsminister (S) 2018/19:206 Rätten till familjeåterförening av (V) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:207 Basanslag till universitet och högskolor av (M) till statsrådet (S) 2018/19:208 Utredning om gode män och överförmyndare av (L) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:209 En vassare miljölagstiftning för minskade klimatutsläpp av (V) till miljö- och klimatminister (MP) 2018/19:210 Ökad säkerhet vid de statliga museerna av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) av (KD) till finansminister (S) 2018/19:212 förslag av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:213 Förutsägbara boendekostnader av (M) till statsrådet (MP) 2018/19:214 Levande djur i konsumentköplagstiftningen av (C) till justitie- och migrationsminister (S) av (KD) till finansminister (S) 2018/19:216 Åtgärder för att öka tryggheten för bönder av (M) till statsrådet (S) § 20 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2018/19:91 möjligheter till misstroendeförklaring av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:93 Tillkännagivande om befogenheter av (M) till finansminister (S) 2018/19:92 Betesinventering i brandområde av (M) till statsrådet (S) 2018/19:94 PFAS av (M) till miljö- och klimatminister (MP) av (SD) till utrikesminister (S) 2018/19:100 Svensk rovdjursförvaltning av (M) till statsrådet (S) 2018/19:102 Kommunalt stöd till personer utan rätt att vistas i av (M)