prot · H60987 · 2019-05-07 00:00:00 — Vi behöver få ett tidigare uttag av föräldraledigheten så att fler dagar tas ut när barnen är små men som ändå är flexibelt att använda för barn i lite äldre åldrar. Utredningen föreslår en tredelad försäkring. Det är bra. Vardera föräldern får var sin tredjedel, och den sista tredjedelen går att fördela fritt då de flesta dagar ska vara använda. Därefter fortsätter tredelningen fast med , där fyra av de ska gå att fördela mellan föräldrarna. stöder utredningen i stora drag. Men vi har också några ytterligare inspel, framför allt vad gäller den sista tredjedelen. Föräldraförsäkringen ska självklart utgå från barnens behov. Ett barn ska ha rätt till sina föräldrar, till alla sina föräldrar, även om de är fler än två. Den sista tredjedelen bör därför helt fritt kunna fördelas mellan föräldrarna eller till andra vuxna som står barnet nära. Det bör inte begränsas till endast . I många familjer tar fler än två vuxna föräldraansvaret. Därför bör också förändras så att fler än två vuxna som tar föräldraansvar kan erkännas också juridiskt som förälder. Jag är också glad över den förändring som regeringen fick igenom , och som börjar gälla , som möjliggör för en förälders sambo att vara föräldraledig. Det är en fråga som har drivit . Familjer ser ut på många olika sätt. Vi behöver ett försäkringssystem som möter det. Vi behöver flexibilitet i systemet. Vi behöver en könsneutral föräldrabalk. Så får vi en familjepolitik i tiden. Låt mig också säga något om barnbidraget. Det har tagits upp här tidigare. Det allmänna barnbidraget, som infördes , har varit väldigt positivt. Det finns några motioner i betänkandet om inskränkningar i det generella barnbidraget som ges lika till alla. Det handlar om behovsprövning, om minskat bidrag om ett barn har många syskon. I en motion menar man att barn som har det jobbigt i skolan och därför uteblir ska straffas dubbelt genom indraget barnbidrag. Alla sådana begränsningar är dåliga. Barnbidraget är starkt just genom det generella. Det generella, eller allmänna, barnbidraget är och har sedan starten varit en tydlig markering att samhället har ett ansvar för barn. Det ger föräldrarna möjlighet att använda pengarna som de uppfattar bäst. Det finns ingen risk för stigma eller negativa utestängningseffekter. Bidraget är kostnadseffektivt eftersom det har väldigt låga administrativa kostnader just genom att ingen behovsprövning behöver göras. Det ska vi inte ändra på. Jag avslutar här. Jag gör det med att yrka avslag på samtliga motioner och bifall till utskottets förslag i betänkande 21 i socialförsäkringsutskottet. 59 Statsrådet (S): Den svenska familjepolitiken är ett internationellt under. Otaliga är de besök som får från olika delar världen för att förstå hur vi lyckas med att vara på pallplats i när det gäller barnafödande och ligga i topp vad gäller kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Faktum är att vi har den högsta sysselsättningen som någonsin uppmätts i ett EU-land. Det visar sig nämligen snabbt, förstår ni, att när män och kvinnor inte behöver välja mellan att satsa på ett arbetsliv och en karriär och att satsa på sin familj, då väljer man båda delar. Det är bra både för den enskilda individen och för samhället. ställning är inte en slump. Den är ett resultat av ett målmedvetet arbete, en målmedveten politik och tuffa prioriteringar. Det handlar om ett borttagande av sambeskattningen . Det handlar om ett införande av vad som är en världsunik föräldraförsäkring 1974. Det handlar om att vi också under samma decennium kraftfullt byggde ut den generella barnomsorgen i . Det gjorde att kvinnors arbetskraftsdeltagande i steg från till . Politik gör skillnad. Det är en politik för jämställdhet och kvinnors möjlighet att skapa sig en egen ekonomisk plattform att kunna göra sina egna val. Bostadsbidraget är en annan del. Det ledde till att höja boendestandarden för tusentals och åter tusentals och är en grundplåt i det som utgör arbete för ekonomisk jämlikhet och omfördelning. Men det är också system av sin tid med sina utmaningar, och de behöver moderniseras, anpassas och rustas upp. Vi i regeringen har en mandatperiod bakom oss av renoveringar när det kommer till den ekonomiska familjepolitiken, och vi är inte på långa vägar klara. Under den förra mandatperioden höjde vi inkomstgränserna i bostadsbidraget . Vad de uteblivna höjningarna har fått för konsekvenser tror jag att vi alla kan förstå, att allt färre har fått ta del av stödet för att kunna ha goda boendevillkor. har vi beslutat om att successivt höja inkomstgränserna i bostadsbidraget . Vad innebär det? Jo, det innebär att 18 000 fler barnfamiljer kommer att få ekonomiskt stöd för en bra bostad när utbyggnaden är klar. Vi höjde också underhållsstödet för alla barn men mest för de äldsta, som fick en höjning med . Det är hundralappar som gör skillnad. Vi höjde barnbidraget med per barn och månad. Också här var de senaste höjningarna när det satt en socialdemokratisk regering i . Jag tror att vi alla ser den röda tråden. Det handlar om vilken regering som prioriterar barns trygghet och uppväxtvillkor och vilka som inte gör det. För när det kommer till den ekonomiska familjepolitiken krävs aktiva politiska beslut för att inte ersättningarna ska halka efter och urholkas av inflation och löneökningar. Vi har tagit de aktiva besluten. Vi har också nu en pågående utredning om hela bostadsbidraget och underhållsstödet för att göra stöden mer ekonomiskt smarta och omfördelande. Det ska vara klart så att fler barn kan få en mer jämlik start på sitt liv. Det är politikens uppgift att se till att alla barn får de bästa förutsättningarna att leva sitt liv i trygghet och lycka. Det goda samhället kan nämligen mätas utifrån hur våra barn har det. Det gör vi genom att fler får en tryggare ekonomisk uppväxt, men också genom ett brett rättighetsarbete och minskade ekonomiska klyftor. För trygga och jämlika barn leka allra bäst. Jag inledde med att prata om den svenska familjepolitiken som ett internationellt under, och det stämmer. som land toppar de flesta mätningar när det kommer till jämställdhet och just möjligheten att kombinera familjeliv och arbetsliv. Men det går att vara bäst och ändå se att man har stora utmaningar framför sig. För vårt samhälle är inte jämställt, och vi har lång resa kvar och många nödvändiga reformer att genomföra på vägen dit. Vi vet att kvinnor fortfarande i mycket större utsträckning än män arbetar deltid i . Vi vet att kvinnor är mycket mer hemma med barnen, både betalt och obetalt, än vad männen är. Vi vet att kvinnor är betydligt mer sjukskrivna än vad männen är. Två av tre sjukskrivna är kvinnor. Detta hänger naturligtvis ihop med att kvinnor i mycket större utsträckning dubbelarbetar. Risken för ohälsa ökar i takt med barnen. Faktum är att den tydliga skillnaden i sjukskrivning mellan kvinnor och män börjar märkas när barnen kommer. Det finns dessutom studier som visar att när män slutar arbetet och kommer hem går deras puls ned. Men när kvinnors arbetsdag närmar sig sitt slut går deras puls upp, för då går de på pass två – i hemmet. Kvinnor har också lägre pensioner än vad män har, i genomsnitt med . Allt detta är konsekvenser av att vi fortfarande har ett ojämställt samhälle och att vi har utmaningar som vi gemensamt behöver möta. Det kräver i många fall insatser på helt andra områden än just den ekonomiska familjepolitiken. Det handlar om möjligheten och rätten att arbeta heltid och om insatser för en bättre arbetsmiljö. Men också här måste den ekonomiska familjepolitiken följa med och se till att inte vara en del av problemet utan en del av lösningen, precis som det var tänkt . Våra stöd är barn av sin tid, och när vår föräldraförsäkring kom på plats var det modiga politiker som då flyttade gränserna framåt och satte ett exempel för omvärlden. Vi måste tillsammans våga vara precis lika modiga i . lämnade sitt slutbetänkande med förslag om en helt ny modell för försäkringen. har det varit ute på remiss, och delar har tagits vidare i ett snabbspår som en proposition som det redan har röstats om här i kammaren. Men de stora förslagen återstår. Det är alldeles klart och tydligt att med den konstruktion vi har kommer det att ta innan vi når ett jämställt familjeliv. Jag skulle därför vilja se breda politiska dialoger om föräldraförsäkringens framtid för att vi också ska nå ett mer jämställt uttag. Det ska vara en försäkring som är anpassad för dagens moderna arbetsmarknad och familjeliv och som sätter barnens bästa i centrum. Regeringen har bjudit in och påbörjat dialog, och vi hoppas att vi tillsammans kan komma vidare. För vi behöver alla göra vår del för att åstadkomma ett mer jämställt . 60 (M) replik: Jag tackar statsrådet för de sanningar som hon levererar – inblandat i lite annat. Jag har en bekymmersam fråga. är en av våra största och viktigaste myndigheter. Ledning och styrning spelar en avgörande roll för enskilda människor. Det är enskilda människor som ofta befinner sig i en utsatt situation. varnade för allvarliga konsekvenser efter att allmänna handlingar angående möten mellan statsrådets statssekreterare och den dåvarande generaldirektören lämnades ut till TV4. Jag är nyfiken på om statsrådet kan svara på vilka allvarliga konsekvenser det skulle få om framgent lämnade ut allmänna handlingar i enlighet med offentlighetsprincipen. Jag vill påminna om att ämnet för debatten är ekonomisk familjepolitik. Statsrådet får gärna kommentera frågan, men jag påminner ändå om ämnet för debatten. 62 Statsrådet (S) replik: Jag svarar jättegärna på frågor om de ställs i rätt forum. Jag ska ändå ge dig ett kort svar på denna fråga, precis som jag gjorde när jag fick frågan initialt. Det är fullständigt självklart för mig som ansvarig minister och statsråd och för att vi följer gällande lagstiftning, inte minst avseende offentlighetsprincipen. Jag har varit tydlig med detta. Det går att läsa sig till i medierna, och jag svarade som frågan dök upp. Vi brukar inte normalt sett på , och inte heller jag som ansvarigt statsråd, hota våra myndigheter med allvarliga konsekvenser för att de lämnar ut handlingar i enlighet med gällande lagstiftning. Det gjorde vi inte heller i det här fallet. Jag tycker att det är lite tråkigt att frågan lyfts på det här sättet och i det här forumet. 63 (M) replik: Tack, , för svaret! Jag skulle egentligen gärna vilja höra vad statsrådet menar med allvarliga konsekvenser och vad det betyder. Men jag tänker i stället fråga om ministern skulle vilja svara på den fråga som jag ställde i mitt anförande. Ministern har varit tydlig från talarstolen här om skillnaden i pension mellan kvinnor och män. Kvinnor får mindre i pension än vad män får. Jag tog upp familjeveckan i mitt anförande. Kvinnor tar ut av den totala tiden, och kvinnor är lediga i stort sett men tar bara ut betald tid genom föräldrapenningen . Det är en ganska enkel matematik att det i slutändan handlar om att det blir minskad pension. Jag undrar om statsrådet ser att det finns en ökad risk i att man nu förlänger föräldraförsäkringen med familjeveckan och att det blir en ytterligare kvinnopensionsfälla. 64 Statsrådet (S) replik: Tack, , för frågan! Låt mig vara tydlig med att regeringen inte har något annat mål med sin politik än att vi ska föra en politik som för det första är bra för barn. För det andra handlar det om vikten av att barn genom denna politik får tillgång till båda sina föräldrar, även när de är små. Jag vet inte om jag ska tolka inlägg som att också ni känner den vikt som vi känner av att vi får till stånd reformer med hjälp av den här kammaren som innebär att vi kanske kan få ett mer jämställt uttag av föräldraförsäkringen. Vi vet att det enda som historiskt sett har fungerat så här långt är en ökad kvotering. Det går till exempel att jämföra med , som inte har denna ordning. Precis som gjorde innan vi införde den första reserverade månaden i föräldraförsäkringen ligger man i på ett uttag på bland papporna. Det gjorde vi också i då, 1995. ligger vi på . Vi vet att just de vikta månaderna i föräldraförsäkringen är det enda som har fungerat. har inte detta, och de ligger kvar på . Vi kan ta del av de erfarenheter vi har. Låt mig vara tydlig när det gäller familjeveckan: Den är självklart avsedd att delas lika mellan föräldrarna så att båda föräldrarna kan vara närvarande också när barnen blir lite äldre och, till exempel, stötta dem under tonåren. Detta är en utveckling av den svenska familjepolitiken. Det är en modern familjepolitik med ungefär samma mod, skulle jag vilja säga, som när vi införde den oerhört generösa föräldraförsäkringen . Den stack ut då, och det gör kanske också familjeveckan . Men kanske även den visar sig vara en god investering. 65 (SD) replik: Tack, , för att du är här och kan svara på frågor! För oss sverigedemokrater är familjepolitikens främsta syfte att underlätta för och stödja landets familjer, allra främst med barnen i fokus. Vi har en rad förslag som ökar familjers möjligheter och främjar goda förutsättningar. Bland annat föreslår vi blivande mammor tio dagars graviditetspeng som kan nyttjas , just för att ge de bästa förberedelserna för både mamman och barnet. Likaså vill vi se en laglig rätt för bägge föräldrarna att få ledigt från arbetet för att delta i mödravårdsbesök. I stället för kvoterade föräldradagar, något som vi avser att få bort, vill vi höja taket i föräldraförsäkringen från av lönen, främst för att de ekonomiska förutsättningarna ska bli lite bättre men också för att fördelningen i mindre utsträckning ska avgöras av ekonomiska faktorer. Vi har en rad förslag för ökad flexibilitet och val som stärker ekonomin, och givetvis har vi ytterligare förslag på gång. Ni påstår i er retorik att vår inställning till den kvoterade föräldraförsäkringen skulle vara kvinnofientlig, när det egentligen är er politik i frågan som försvårar vardagen för våra kvinnor och stressar ut dem i arbetslivet. Vad är det Socialdemokraterna och minister anser vara så alarmerande med våra förslag? 66 Statsrådet (S) replik: Låt mig ta ett enda exempel, . är ett av få länder i som har avskaffat sambeskattningen. Vi gjorde det , just för att vi såg att det faktum att vi hade sambeskattning gjorde att incitamenten för kvinnor att komma ut från hemmen och skaffa sig en utbildning och en egen ekonomisk grund att stå på hämmades ganska allvarligt. kan man titta på länder som , som har kvar den här ordningen. Där och i många andra europeiska länder har man , skulle jag vilja säga, världens bäst utbildade hemmafruar. Kvinnor utbildar sig och satsar på en framtid på arbetsmarknaden. När de sedan får barn går de hem och blir hemmafruar, med allt vad det innebär för väldigt många kvinnor. Till exempel kanske man inte har den ekonomiska valmöjligheten den dag relationen inte fungerar och man vill lämna sin man. Det kan dessutom leda till att barnen när de är små inte har tillgång till båda sina föräldrar, med allt vad det innebär. I stället lutar man sig mot ett gammalt hemmafruideal som jag tror att väldigt få svenska kvinnor kan tänka sig. Jag menar att det för de flesta svenska kvinnor är fullständigt självklart att du ska ha en möjlighet att kombinera ett familjeliv med att ha en karriär. Därmed menar jag att politik, både i relation till sambeskattning och i relation till att man vill förändra föräldraförsäkringen, i någon mån är kvinnofientlig. Den kommer att få konsekvensen att fler kvinnor tvingas tillbaka till hemmen och får minskade valmöjligheter. 67 (SD) replik: Tack, minister , för det väntade svaret! Jag vill poängtera att vi givetvis är väldigt medvetna om att vi har en fantastiskt generös familjepolitik i . Och vi pratar inte om sambeskattning, vi pratar om en förstärkt föräldraförsäkring där vi höjer ersättningen från och där vi även höjer prisbasbeloppet från för att den ekonomiska skillnaden inte ska vara så stor vid eventuellt uttag av föräldraförsäkring. Vi ser också att lönetappet är ett problem och att det i förlängningen har en stor påverkan på pensionen längre fram. Vi menar dock att det måste finnas andra incitament att ta fram i stället för att kvotera och vara inne och peta i familjers vardag. Som vi vet driver ni frågan om kvoterad föräldraförsäkring såväl här i som på EU-nivå. Från vår sida kan vi inte se hur det stärker och ökar valmöjligheterna för varje unik familj. Snarare begränsar det dem. Precis som nämndes tidigare i debatten finns det till och med föräldrar som missar att ta ut dagar, helt enkelt på grund av att man inte har den möjligheten. Ni säger också att ni är en röst för ett starkt samhälle där du som förälder både kan jobba heltid och ha barn utan att slå knut på dig själv eller gå ned i arbetstid. sa också att ni inte avser att tvinga kvinnor ut i arbetslivet. Men det är ju precis det ni gör! Vad menar och minister ? En veckas extra ledighet löser ju inga vardagsproblem. 68 Statsrådet (S) replik: Låt oss först en gång för alla avliva den här ekonomidiskussionen. Det finns studier gjorda på det här. Vi har haft föräldraförsäkringen och kan ganska tydligt se att det inte är ekonomin som avgör hur man väljer vem som ska vara hemma. Dessutom täcks av den svenska arbetsmarknaden av kollektivavtalade föräldrapenningtillägg. Det innebär att de flesta – i staten, i kommunerna och faktiskt också på de flesta privata arbetsplatser – har en kollektivavtalad föräldrapenning som täcker upp av den lön man normalt sett har. Det är alltså inte ekonomin som är avgörande här, och det vet vi. I den andra delen tror jag att det är otroligt viktigt att vi ser till att fler familjer får en möjlighet att ha en balans hemma när barnen är små. Kvinnors puls ska inte behöva gå upp när de kommer hem medan mäns går ned. Vi ska se till att det är ganska självklart i att barnen har tillgång till båda sina föräldrar när de är små, eftersom det gynnar barnet, och att båda delar det ansvaret. Vi pratar kvoterad föräldraförsäkring här. Jag brukar säga att föräldraförsäkringen har varit kvoterad sedan den infördes. Vardera föräldern har sina dagar; sedan har det funnits en överlåtelsemöjlighet. Den överlåtelsemöjligheten har gjort – tyvärr – att det är män som överlåter sina dagar på kvinnor. Det är därför vi har infört de här reserverade dagarna som inte kan överlåtas. Hela debatten är alltså något bakvänd. Vi måste se till att man får bättre förutsättningar i hemmet. Familjeveckan är en sådan åtgärd, för att se till att man får lite bättre balans. Det ska vara jämställt. 69 (L) replik: Först vill jag tacka för den bild av läget som statsrådet gav, med jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn. Jag menar, efter att ha hört inlägg här och där och på alla möjliga ställen, att det finns en historielöshet när det gäller varför våra försäkringar ser ut som de gör. Det finns också frågor som behandlas i socialutskottet som inte har med pengar att göra men som ändå är kopplade till jämställdhet och till att barn föds önskade. Jag tror att man ska ha med sig en sådan backspegelsredovisning. Jag har varit med ett tag. Jag var med när vi godkände p-piller som p-piller 1964, när man som kvinna kunde bestämma själv. Man var inte beroende av att mannen använde kondom och behövde inte hålla på och slabba med sitt pessar. P-pillren var fantastiska. Sedan var det fantastiskt när sambeskattningen försvann 1971. Jag var sambeskattad, och jag hade ingenting kvar av min lön. Det fanns ingen barnomsorg heller, utan den fick man betala fullt för. Sedan kom abortlagen 1974 och trädde i kraft , och så fick vi jämställdhetslagen 1980. Det finns en fantastisk svensk historia här som jag hoppas att statsrådet har med sig när ni ska skriva propositionen, så att vi får den här bakgrundsbilden. 70 Statsrådet (S) replik: Tack så mycket, ! Det är ett privilegium att få lyssna till dig som har varit med på hela den här resan. Vi kan tillsammans titta bakåt och utvärdera vad detta har betytt för kvinnor, för familjer, för de barn som växer upp i och för kvinnors ekonomiska självständighet. kan vi se – efter detta långa arbete av de många kvinnor, bland andra , som stått i fronten för att se till att få dessa reformer på plats – vad det betyder för och bilden av i omvärlden. tittar man på oss och undrar: Hur har det gått till? Hur kan ni stå där och vara i framkant och dessutom klara av att ha ett relativt högt barnafödande? Vi har trygga, starka kvinnor som tar plats, bland annat i riksdag, som är en av världens mest jämställda. Vad man väl ska fundera på är: Hur ser den moderna föräldraförsäkringen ut för framtiden? Vi ser fram emot att skriva fram den här propositionen, och vi får väl se vilket stöd den får. Jag tror att i vi lever i handlar det verkligen om att inte bara bevaka uppnådda segrar utan också fundera på var vi sätter ut nästa flaggpinne för att ta itu med den ojämställdhet som faktiskt kvarstår i det här landet och som har konsekvenser för kvinnors hälsa, barns tillgång till båda sina föräldrar, kvinnors pensioner och kvinnors löner. 71 (L) replik: Jag vet att det är flera utskott som ska debattera efter oss, så jag är nöjd med den här diskussionen. 72 Statsrådet (S) replik: Jag tackar för det. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2018/19:SfU22 73 (C): Låt mig berätta om vårt pensionssystem, som faktiskt har på nacken. Det ligger helt utanför statsbudgeten. Det står helt enkelt på egna ben. Våra pensioner konkurrerar inte med utbyggnaden av snabbtåg, med hur mycket pengar vi avsätter till de andra trygghetssystemen eller med om vi ska sänka skatten för företagare. Det betyder att vårt pensionssystem är beroende av att vi arbetar och av att vi avsätter pengar under vårt yrkesliv till vår seniora tid, det vill säga när vi slutar att jobba. Grundprincipen i systemet är att vi avsätter en del av lönen till pensionen. En del av den delen, 2 ½ procent, går till något vi kallar premiepension, som vi får välja själva hur vi vill placera. Den andra delen är den som arbetsgivaren avsätter till tjänstepension. Den tredje delen är det som vi sparar själva om vi vill. Det här är viktigt. Att ha ett system som står på egna ben betyder att vi vet att det finns pengar. Vi fördelar de pengar som finns i systemet med vår andel som vi har satt in, och resten går solidariskt till andra pensionärer också. När vi tittar ut i den globala värld som vi lever i nu vet vi att de här 25 åren har förändrat världsbilden. De har förändrat hur länge vi lever och har medverkat till att vi faktiskt behöver uppvärdera vårt pensionssystem. Vi blir rejält mycket äldre än vad vi blev – medellivslängden har ökat. Och sättet vi placerar våra pensionspengar på har blivit uråldrigt, för världsekonomin har ju förändrats, liksom våra levnadsvanor. , , hade vi en lågkonjunktur, och det påverkade naturligtvis också vårt pensionssystem. Det medverkade till att pensionerna blev lägre. var vi medvetna om att medellivslängden hade ökat med på de här 25 åren. Premiepensionsfonderna hanterades inte på ett bra sätt. De sköttes inte väl, och placeringsreglerna för våra AP-fonder behöver nu uppdateras. Vi måste se till att pensionssystemet fungerar i den värld vi ska ha , för det är ju våra blivande pensionärer vi ska tänka på. Det finns en parlamentarisk grupp, Pensionsgruppen, som förvaltar vårt pensionssystem. Vi som ingår i den förvaltar pensionerna på ett sätt som gör att vi ska känna en trygghet i att systemet inte går att ändra hur lätt som helst i vår riksdag, utan det ska leva . Därför presenterade Pensionsgruppen nio punkter som vårt system behöver förbättras på. Den första punkten var att vi ska ha en högre pensionsålder eftersom vi lever . Den andra var att vi ska ha jämställda pensioner. Vi har ju hört här i debatten, när det gäller både sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen, att det är kvinnor som har de lägsta pensionerna. Den tredje punkten var att vi behöver modernisera AP-fondsreglerna och den fjärde att vi behöver förstärka grundskyddet.