prot · H70923 · 2019-10-22 00:00:00 — § 1 Återrapportering från Europeiska rådets möte 1 Statsminister (S): träffades EU:s ledare i . Mötet inleddes med brexit, och därefter, under middagen, behandlades utvidgningen och . hade vi en diskussion om EU:s nästa långtidsbudget och därefter en diskussion med den inkommande kommissionsordföranden von der Leyen om hennes prioriteringar och genomförandet av den strategiska agendan. Vi följde också upp klimattoppmötet i och det fortsatta arbetet inför COP 25 i . mötet inleddes kom EU:s och förhandlare överens om en ny lösning för gränsen mellan republiken och . I det avtal som föreslås regleras utträde ur EU. Överenskommelsen innebär bland annat att förblir inom tullområde men med och momsnivåer. Gränskontroller kommer då att ske vid den yttre gränsen, inte vid gränsen på den irländska ön. Enligt överenskommelsen ska också ge sitt samtycke till att förlänga avtalet . I det stora hela följer överenskommelsen de riktlinjer som fastställts för förhandlingarna om brexit, och kunde ställa sig bakom den. Återrapportering från Europeiska rådets möte Från regeringens sida beklagar vi naturligtvis att lämnar EU, men fortsätter att vara en strategiskt viktig samarbetspartner för oss. Den överenskommelse som har nåtts är ett viktigt steg på vägen mot ett ordnat utträde, vilket i sig lägger grunden för ett fortsatt nära samarbete med britterna. Detta är välkommet. Inget är dock färdigt ännu, som ledamöterna nog känner till. Vi väntar fortfarande på ett godkännande i det brittiska underhuset och av . Under middagen diskuterades utvidgningen. Det finns en oro bland vissa medlemmar för att utvidgningsprocessen får sitt eget momentum och i praktiken blir oåterkallelig, oavsett om länderna följer utvidgningskriterierna eller ej. Flera vill se en tydligare koppling mellan ländernas reformarbete och utvidgningsprocessen, en koppling som ska kunna användas om ländernas reformarbete går i negativ riktning. Vi enades om att återkomma till frågan om en förhandlingsöppning för och Nordmakedonien inför toppmötet mellan EU och västra . Vi diskuterade också militära offensiv i norra . Vi kunde notera de uppgifter från och som kom om uppehåll i militära offensiv, men vi upprepade EU:s fördömande av denna offensiv. Den är ett brott mot folkrätten och undergräver stabiliteten och säkerheten i hela regionen, inte minst eftersom den försvårar kampen mot Daish. Den orsakar naturligtvis också ett svårt lidande hos en redan hårt prövad befolkning. Från svensk sida har vi därför varit pådrivande för ett EU-gemensamt vapenembargo. har stoppat vapenexporten till , och det är glädjande att övriga medlemsstater har gjort detsamma. Vi har förklarat oss vara öppna för ytterligare gemensamma åtgärder. Vi fick en redogörelse för borrningar efter naturgas i exklusiva ekonomiska zon. Den cypriotiske presidenten förklarade att situationen snarare har förvärrats sedan vi träffades , och det är därför bra att EU nu är redo att vidta ytterligare riktade åtgärder mot juridiska personer som medverkar i de illegala provborrningarna. Återrapportering från Europeiska rådets möte Vi hade en lång diskussion om EU:s nästa fleråriga budgetram. Diskussionen kretsade kring tre frågor: den totala volymen, den inbördes fördelningen mellan olika politikområden och, slutligen, konditionalitet. Spannet mellan dem som vill hålla nere utgifterna och dem som vill ha en expansiv budget var påfallande stort. Mitt besked var tydligt: Vi måste anpassa budgeten till det faktum att ett stort medlemsland nu lämnar EU, och vi måste hålla utgiften till av EU:s samlade bni. Med denna ingång menade jag, tillsammans med våra närmaste likasinnade, , och , att det föreslagna spannet låg för högt. En modern budget som rustar oss för nya framtida utmaningar kräver en annan fördelning mellan politikområdena. Ordförandeskapets förslag innebär i praktiken en ökad andel för EU:s jordbrukspolitik. Vi vill snarare se en omfördelning till förmån för gemensamma åtgärder inom säkerhet, migration, konkurrenskraft, forskning, miljö och klimatomställning. Här står medlemsländerna fortfarande långt ifrån varandra. Det var glädjande att det fanns en större uppslutning bakom kopplingen mellan utbetalningar från budgeten och respekten för rättsstatens principer. Jag betonade att vi vill se en tydlig koppling mellan ett solidariskt och rättvist ansvarstagande i migrationspolitiken och stödet från EU-budgeten. Debatten resulterade inte i någon uppgörelse, och så var heller inte tanken. Länderna står fortfarande långt ifrån varandra, och blir det upp till det finländska ordförandeskapet att förbereda en siffersatt förhandlingsbox inför de fortsatta förhandlingarna vid . Den tillträdande kommissionsordföranden von der Leyen presenterade prioriteringarna för sin mandatperiod och sina tankar om genomförandet av den strategiska agendan. Hon har ett ambitiöst program. Kommissionens roll är avgörande för att genomföra den strategiska agendan, som enades om . Jag och flera av mina kollegor underströk vikten av att inte tappa fart i arbetet med att fördjupa den inre marknaden. Just denna marknad är en av EU:s starkaste framgångar, och den är avgörande för vår konkurrenskraft och vårt välstånd. Det var glädjande att höra von der Leyens beslutsamhet att kraftsamla sin kommissions arbete för att motverka klimatförändringarna. I arbetet mot klimatförändringarna ska vi ta vara på den möjlighet som finns att vitalisera europeisk industri genom klimatomställning och stärka vår industris konkurrenskraft i framtidens klimatanpassade ekonomi. Slutligen antog vi slutsatser dels om de globala klimatförhandlingarna, dels om nedskjutningen av . Detta, herr talman, var återrapporteringen från mötet. 2 (M): Återrapportering från Europeiska rådets möte Tack, statsministern, för redovisningen! Jag vill framför allt uppehålla mig vid utvidgningen. Som statsministern vet har både kommissionen och föreslagit att och Nordmakedonien ska få påbörja sina ansökningsprocesser. Både jag och statsministern vet att det är en lång resa från att vara ett ansökarland till att eventuellt slutligen bli ett medlemsland. Det finns närmare 70 kontrollpunkter och möjligheter att avbryta resan. Efter vad jag förstår var det en stor majoritet på Europeiska rådets möte som ansåg att både Nordmakedonien och ska få påbörja sina medlemskapsprocesser men att detta hölls emot av . Det är på som de två länderna får kalla handen av EU. Detta är ett stort bakslag framför allt för den proeuropeiska regeringen i Nordmakedonien, som har gjort mycket stora reformansträngningar, vill jag tillägga. Europeiska rådets ordförande kallade utfallet ett misslyckande för EU, och det borde rimligen vara i EU:s självupplysta egenintresse att faktiskt påbörja den här processen för och framför allt Nordmakedonien. Det handlar nämligen om geopolitik: Om EU drar sig bort från västra kommer det utrymmet att fyllas av proryska intressen, vilket inte är bra för säkerhet och stabilitet i . Jag upplevde, herr talman, att statsministern vid samrådet med uttryckte sig anmärkningsvärt vagt och kortfattat när han diskuterade utvidgningsprocessen. Han sa att regeringen kan gå med på att ytterligare villkor ställs men också acceptera att förhandlingsprocessen påbörjas. Den positionen ger enligt min mening inte uttryck för någon tydlig politisk vilja. Jag skulle vilja att statsministern redogjorde för vilken linje hade kopplat till utvidgningsförhandlingarna samt hur man arbetar för att få genomslag för den positionen. 3 Statsminister (S): Om den frågan råder ingen som helst tvekan. är för och har drivit detta. Ända sedan kommissionen föreslog att Nordmakedonien och skulle få påbörja förhandlingar har vi stött den inriktningen. Det har också framförts väldigt tydligt. Det frågetecknet finns alltså inte. Däremot finns det, precis som här påpekar, olika uppfattningar. Det handlar inte bara om . Det fanns en diskussion om huruvida man skulle kunna ta bara något av länderna, och då är det Nordmakedonien som i så fall skulle ligga före i röret. Flera har påpekat att det skulle skapa en annan typ av instabilitet i området. Det är dock helt korrekt, och alla förstår, att detta är väldigt känsligt, av det enkla skälet att här finns andra intressen. Här är , här är , här är och här finns även andra intressen. Därför har hållning väldigt tydligt varit att vi helst vill se den här möjligheten. Uppfattningen från är alltså klar. Den har redovisats både före och efter. Däremot fanns det en beredvillighet: Om en kompromiss skulle innebära att exempelvis fick ytterligare villkor för sina förhandlingar och/eller att Nordmakedonien skulle gå före var vi beredda att diskutera det, för att ändå ta ett steg. fanns ingen sådan aptit, och de här besluten kräver enhällighet. 4 (M): Återrapportering från Europeiska rådets möte Tack, statsministern, för svaret på min fråga! Jag upplever att den position som statsministern nu redogör för är tydligare än den som framgick av det som sas under mötet med , och det välkomnar jag. Jag tror att statsministern och jag är eniga om att det helt klart finns utmaningar med utvidgningsprocessen. Vi vet att reformtempot stannar av när man går från ansökarland till medlemsland, men vi vet också att utvidgningen både ur ett säkerhetspolitiskt och ur ett ekonomiskt perspektiv har inneburit mycket stora landvinningar för både och övriga . Därför är det viktigt att den fortsätter och att man också då uppmärksammar alla de strävanden som gjorts – inte minst i Nordmakedonien, där de till och med har ändrat namnet för att kunna få i gång den här processen. Jag vill ändå fråga statsministern om regeringen inför mötet kommer att vidta några åtgärder för att se till att EU har en enad position på det här området. Jag tror inte att det ligger i någons intresse att unionen är så splittrad som den framstod . 5 Statsminister (S): Om det råder oklarhet i går det alldeles utmärkt att fråga. Om man upplever att en ståndpunkt inte är klar skulle jag uppskatta om man frågade: Vad är ståndpunkten? Ståndpunkten har varit klar från början. Vi menar att de två länder som hade ett ja från kommissionen skulle få påbörja sina förhandlingar. Dessa förhandlingar är processer som tar . Det är inte så att om vi säger ja nu blir man medlem . Det kan ta väldigt , och det är också inbyggt i processen att den ska tas steg för steg. Man ska mäta av om det fungerar eller inte. När det gäller enighet är det ju inte så att kan besluta att nu ska det vara enighet i . Däremot kommer att tala för detta. Vi behöver visa dessa länder att de tillhör EU och den västliga delen – ja! 6 (SD): invasion av norra är ett förslaget brott mot , mot folkrätten och mot den internationella humanitära rätten, men också mot de avsiktsförklaringar som har lämnat i samband med dess EU-närmande. Efter tidigare invasion av Afrin i nordvästra utsätts den kurdiska majoritetsbefolkningen där för ett brutalt förtryck inklusive avrättningar, organiserade mord, kidnappningar och vräkningar. målsättning är etnisk rensning. Erdoğan planerar att flytta in sunniaraber från för att splittra den kurdiska befolkningen och göra en framtida demokratisk kurdisk stat demografiskt omöjlig. begår dessa övergrepp tillsammans med den så kallade syriska nationella armén, ett hopkok av jihadister, terrorgrupper, legosoldater och rövare, som tränas och finansieras av men som startades och styrs av den så kallade syriska interimsregeringen. Återrapportering från Europeiska rådets möte Det som gör situationen lite udda är att den syriska interimsregeringen får stöd inte bara från utan även från både EU och . I punkt 12 i slutsatserna från slår fast att man ska ge ”support for local civilian governance structures in opposition held areas, including by working with the Syrian Interim Government”. Dessa slutsatser stöds av regering, medan vi som enda parti specifikt varnade för att dessa grupper inte var lämpliga som samarbetspartner. Jag vill därför fråga statsministern om han ångrar att hans regering ställde sig bakom rådsslutsatserna och därmed gav sitt uttryckliga stöd till den turkiskallierade interimsregeringen och den jihadistarmé som härjar i norra . Jag undrar också om det här ställningstagandet fortfarande gäller från EU:s sida. 7 Statsminister (S): Det som utrikesministrarna beslutade har inte diskuterat. Att i ett skede ge stöd till en kraft som verkar för en fredsuppgörelse i innebär inte att man friskriver samma kraft för allt som kan ske . Jag vet inte exakt i vilken grad de har varit inblandade i detta, men det är ingen tvekan om var EU står vad gäller denna invasion: Den bryter mot folkrätten, den innebär ett stort humanitärt lidande och den gör hela regionen osäker, och därför är den fördömd. Därför har också utrikesrådet gett säkerhetstjänsten i uppdrag att se över vilka mått och steg man kan ta för att visa att detta inte är acceptabelt. Jag kan inte specifikt referera till det tidigare beslutet. I har vi inte beslutat hur vi ställer oss till det. Jag kan bara konstatera att det här och är ett kraftigt fördömande av denna invasion och att EU kommer att fortsätta att arbeta med att se vilka sanktioner som kan vidtas för att markera. 8 (SD): Jag tycker att det svar jag får är relativt svagt. Det ställningstagande som utrikesrådet har gjort om stöd till den turkiskstödda interimsregeringen är en ståndpunkt som fortfarande gäller. Jag kan inte se att utrikesrådet har beslutat om någonting annat som har varit sedan man fattade detta beslut. Det innebär alltså att utrikesrådet eller med ena handen fördömer den turkiska invasionen i ganska kraftiga ordalag, precis som statsministern säger, men med andra handen uttrycker sitt stöd för de organisationer som faktiskt bedriver denna invasion: den turkiskstödda interimsregeringen och den syriska nationella armén. Statsministern måste ändå förstå att det påverkar unionens trovärdighet när man å ena sidan fördömer och å andra sidan uttrycker stöd för samma organisation. Detta måste ändå någonstans väcka en tanke om att man inte riktigt vet vad man håller på med inom EU. 9 Statsminister (S): För det första är utrikesrådet inte detsamma som . Det är två vitt skilda organ. Om det ena rådet diskuterar något innebär inte det att det andra har gjort det. har inte diskuterat eller tagit ställning till detta. Återrapportering från Europeiska rådets möte Om detta, för det andra, var en fråga som diskuterades kan det vara skillnad på situationen då och . EU är väldigt tydligt, utrikesministrarna liksom : Detta ska fördömas. Vi arbetar just nu på vilka sanktioner som kan komma i fråga just för att inskärpa allvaret i situationen. Det är brott mot folkrätten och humanitära lidanden, och det försvagar regionen. Därför kommer EU att visa väldigt tydligt var man står i den här frågan. 10 (C): Jag får tacka statsministern för återrapporten! Det är alltid intressant att höra vad som har varit uppe på agendan. I medierna har det varit väldigt mycket brexit – det känns som att det bara har varit det, men återrapporten tyder på att det som vanligt har varit många fler saker som har diskuterats. Långtidsbudgeten börjar närma sig att gå in i ett skarpt skede. Det är intressant att fundera på vart den tar vägen. Målet med att hålla ned och se till att det är en restriktiv budget men också att den ska vara mer modern har varit ett tydligt anslag från regeringen. Det har också funnits diskussioner kopplade till de rabatter som har funnits för vissa länder. Budgeten är mer intressant att benämna i form av balansen mellan att betala in och möjlighet att få del av de insatser som görs gemensamt inom EU. Från vår sida har vi sagt att jordbruks konkurrenskraft måste värnas i den omställning som vi ser behöver göras framöver. Vi har också pratat om möjligheten som finns via den delen av budgeten att faktiskt göra större miljöinsatser som en viktig del i omställningen. Vi kan se att de gröna näringarna har en unik och speciell position och möjlighet, men då måste man göra det här på rätt sätt. Det gjordes ett framsteg där 23 av 27 länder ställde sig bakom nettonollutsläppen. Det är fyra länder som inte riktigt har tagit steget in och är med där. Min fråga är: Kom man ytterligare steg framåt på mötet vad gäller de fyra länder som är kvar? Är det tydligt att det är kopplat till budgetarbetet? Hur kommer man att lägga upp det här arbetet för att faktiskt få med sig hela EU i den viktiga omställning som vi har att göra framöver? 11 Statsminister (S): Jag börjar med diskussionen om nivå och modernisering liksom om de så kallade rabatterna. Dessvärre kan man säga att diskussionen å ena sidan nog inte ledde oss närmare varandra, om man ska vara ärlig. Vi hade å andra sidan kanske inte heller den ambitionen, utan det här mötet var nog mest avsett att ge en möjlighet att utifrån ordförandelandets presentation redogöra för vilka ståndpunkter man har, och det gjorde man väldigt tydligt. Sedan kan möjligtvis diskussionerna komma igång. När det nu kommer en siffersatt förhandlingsbox, förhoppningsvis , kan nog diskussionerna fortsätta och förhandlingarna komma igång mer. Men min bedömning är att det inte är möjligt att komma fram till någonting , utan det kommer att ta . Så långt ifrån varandra är vi. Återrapportering från Europeiska rådets möte När det gäller jordbruket och konkurrenskraften för del upplevde vi, som jag sa, att jordbrukspolitiken nu får förhållandevis mer enligt det senaste förslaget. Vi vill se något annat. Sedan diskuterades det att göra om CAP och ge den en annan struktur. I det är det flera som för fram miljöfaktorerna, så även de länder som gärna vill se en stor andel till jordbruket vill också se kopplingen till miljö. Med det inte sagt att det är en total uppställning, men det finns en tydlig ambition hos ganska många länder att se miljöfrågorna som en viktig del. När det gäller nettonoll kan jag säga att de länder som är emot är emot, och det kopplas till ekonomi. De vill se någon form av stöd för sin omställning – den stora omställning som inte minst , som är så beroende av kol, har att göra. Det är klart att det är lätt att koppla till MFF, men det har också talats om andra möjligheter att stödja den omställningen. Men det kommer att krävas någon form av ekonomiskt stöd. 12 (C): En annan del som också har varit uppe och som vi kanske är lite förvånade över att det än så länge låter som förhållandevis enkelt att få med i budgetarbetet är rättsstatsprincipen och konditionaliteten, alltså att det ska finnas en tydlighet inom alla EU:s länder vad gäller yttrandefrihet, tryckfrihet, rättsstatssäkerhet och så vidare. Det som är lite intressant är att det än så länge är ett ramverk utan så mycket detaljer i. Det är alltid enklare i det skedet att vara överens om att det här ska införas. Men som bekant är det i detaljerna som en viss osympatisk liten herre bor, och då måste man fundera på hur arbetet ska se ut framöver, på vilket sätt ramverket kommer att förtydligas och fyllas med innehåll och på hur det arbetet kommer att bedrivas så att det finns en majoritet för det när det väl landar på bordet. 13 Statsminister (S): Jag delar oro när det gäller att det är lätt att vara enig om principerna i början. Det var en diskussion om detta där de länder som kanske känner sig träffade säger att det här behöver klargöras. Vad är det för faktorer som ska ingå? Hur ska processen gå till? Det måste naturligtvis bli transparent. Där finns det kvar att göra, och exakt när det kan vara klart är svårt att bedöma. Däremot känns det nu som att det verkligen ska tas i botten, så att säga, och då får man diskutera hur detaljerad man kan vara i detta, vilka procedurer som ska krävas och så vidare. Det känns ändå hoppfullt att det finns en medvetenhet om betydelsen av att stå upp för rättsstatens principer. Det är bra. 14 (V): Tack, statsministern, för återrapporteringen! På det EU-nämndssammanträde som vi hade inför föreslog att allt stöd från EU till ska dras in, även det så kallade förmedlemskapsstödet som innebär att EU bara betalar ut till för att det är ett ansökarland. Återrapportering från Europeiska rådets möte Statsministern återrapporterade nu från rådet att rådet fördömer och att rådet och EU arbetar vidare med sanktioner och med ytterligare gemensamma åtgärder. Men som vi diskuterar ytterligare åtgärder och sanktioner pågår brott mot folkrätten. Bland annat finns det nu misstanke om att man använder förbjudna kemiska vapen mot civilbefolkningen. Jag skulle därför vilja fråga statsministern vad som mer konkret diskuteras inom när det gäller sanktioner och gemensamma åtgärder. Någonting måste hända. Vi kan inte vänta med de här åtgärderna tills kriget är slut och och Erdoğan har fått igenom precis det som de vill. 15 Statsminister (S): Rådet har gett i uppdrag till säkerhetstjänsten att fundera igenom vilka sanktioner som kan komma i fråga. Vilka är de bästa och mest lämpliga? Det arbetet pågår, och jag kan inte säga vad det innebär exakt eller när det kommer, men rådet har lagt en sådan beställning. Det är viktigt, tycker jag, att det här kommer på plats så att EU visar att det är allvar. är det viktigt att ha det sagt att när det gäller förhandlingsstödet är det inte pengar som går till att stärka statskassa, lika lite som stödet till flyktingarna är det. Det här stödet är avsett att stärka civilsamhället och frågorna kring jämlikhet och jämställdhet. Det har en stark betydelse, för mig i alla fall, att oppositionen tycker att det är viktigt att ha det här igång. Så länge man kan göra en insats för civilsamhället och stärka de krafterna i är det bra. Dock är det ingen tvekan om att man behöver vara väldigt tydlig mot den turkiska statsledningen om att det som sker nu i är fullständigt oacceptabelt. Därför kan man göra både och – se till att ha det här arbetet igång för demokrati, jämlikhet och jämställdhet i civilsamhället och vara tydlig mot statsledningen att det här inte är acceptabelt. 16 (V): Det som jag blir orolig för är, återigen, att det talas om sanktioner och gemensamma åtgärder, men åtminstone statsministern är inte beredd att arbeta för att vi ska dra in de pengar som får . Vilka åtgärder finns då kvar att vidta? Vilka sanktioner finns kvar att ta till om vi ska fortsätta med det avtal vi har när det gäller flyktingar och om vi ska fortsätta betala ut bara för att man är ett ansökarland? Den opposition som jag pratar med, det vill säga den kurdiska oppositionen, vill vad jag förstår inte att ska fortsätta få EU-pengar. EU stärker med de pengar vi betalar ut, oavsett vad EU anser att de ska gå till. Jag frågar igen: Vilka åtgärder och sanktioner kan vidtas om EU ska fortsätta att betala alla pengar? 17 Statsminister (S): Om de pengarna skulle dras bort är det inte Erdoğan som blir lidande. Det är inte Erdoğan som har aktiviteter för ökade rättigheter, för ökad jämlikhet, för ökad jämställdhet eller för att stärka civilsamhället. Det är bland annat sådana organisationer som får det stödet. Därför har en tydlig politisk opposition i gett uttryck för det, i alla fall så här långt. Jag hör mig naturligtvis för om bilden där. Det är tydligt att de vill ha stödet. Det drabbar alltså inte statsledningen i om vi drar bort stödet. Återrapportering från Europeiska rådets möte Samma sak gäller stödet till flyktingarna. Det är inte statsledningen i som blir lidande, utan det är en massa flyktingar som blir lidande. Det vill jag inte ha på mitt samvete. Återigen, jag vet inte exakt när beställningen som är lagd kommer, och jag kan inte säga vad den innehåller. Det är nämligen en beställning till säkerhetstjänsten. De får återkomma till rådet med vilka sanktioner som kan vara aktuella. 18 (KD): Tack, statsministern, för återrapporten! Det låter som att vi är överens om att storleken på långtidsbudgeten ska hållas nere och att det är omöjligt att vår avgift ska öka . Jag hoppas att statsministern fick förståelse för det i EU-kretsen. Fördömandet av är bra. Jag tycker också att det borde leda till någon typ av sanktioner.