prot · H609104 · 2019-06-13 00:00:00 — Frågor om otillåten spridning av nationella prov och om att införa särskilda regleringar för idrottsgymnasier (skr. 2018/19:110) 174 (M): Det här betänkandet består av två delar, så det kommer också mitt anförande att göra. Jag delar upp det. Ursprungsdelen i betänkandet handlar om otillåten spridning av nationella prov och om granskning och rekommendationer när det gäller att stävja detta. Nationella prov är en fråga som ofta tas upp i debatten. De tar tid att genomföra, och det tar även mycket av lärarnas tid att rätta proven. På den nationella nivån är det viktigt att vi kan följa upp hur det går ute på skolorna och hur huvudmännen sköter sitt uppdrag. Nationella prov är en viktig del när det gäller den nationella uppföljningen, men de är även ett viktigt instrument vid betygsättning och uppföljning på skolor och hos huvudmän. Det finns mycket kvar att göra innan de nationella proven verkligen kan anses vara en verklig mätare av resultat. Inte minst har Skolinspektionens omrättning av proven visat att det kan skilja väldigt mycket mellan hur olika lärare rättar proven. Utöver denna osäkerhet har det förekommit otillåten spridning av proven, vilket också gör att tillförlitligheten begränsas. Vi behöver verkligen en tillförlitlig uppföljning av elevernas resultat. Det är därför vi moderater både vill se en digitalisering av de nationella proven och en central rättning för att tillförlitligheten ska bli större. Regeringen konstaterar själv att en digitalisering kommer att minska risken för otillåten spridning. Det som är märkligt, vilket vi också tar upp i vår reservation, är tidsplanen. är bort, och till dess saknar vi en tillförlitlig uppföljning. Plattformar finns för att distribuera prov, och på vissa skolor genomförs de nationella proven på dessa plattformar. De tekniska lösningarna finns alltså, så det är väldigt svårt att förstå att det ska behöva ta så . är som sagt bort. Det är inte heller ett nytt uppdrag som har fått, utan detta är något som man har hållit på med . Det gör att det blir helt obegripligt att det ska behöva dröja ända till 2022 innan vi kan få en ordentlig uppföljning värd namnet. Den andra delen av betänkandet handlar om riksidrottsgymnasier och nationellt godkända idrottsutbildningar. Frågan initierades av oss moderater efter ett besök på , ett gymnasium som inte tar in några fler elever på inriktningen ridning på grund av kritik från Skolinspektionen. Både nationellt godkända idrottsutbildningar och riksidrottsgymnasier har tillkommit för att ge möjligheter för elitsatsande ungdomar att gå på gymnasiet. De ges möjlighet att kombinera sitt sportutövande och tränande med en vanlig gymnasieutbildning. Frågor om otillåten spridning av nationella prov och om att införa särskilda regleringar för idrottsgymnasier För att kunna elitsatsa krävs förutom talang och träning även utrustning. Det gäller inte bara ridning, utan även till exempel skidåkning och golf. I Bergas fall har man fått kritik från Skolinspektionen för att skolan inte är avgiftsfri. För dem som går skolans nationellt godkända idrottsutbildning med inriktning på häst krävs att eleven har med egen häst och stallar upp den på skolan. Det förtjänar att nämnas att , som många andra skolor som erbjuder naturbruksprogram, också har en inriktning på häst där skolan står för både häst och alla kostnader för den. Det finns alltså möjlighet att kombinera gymnasieutbildning och ridning utan att ha med egen häst. Men de nationellt godkända idrottsutbildningarna och riksidrottsgymnasierna är tänkta just för de elitsatsande ungdomarna, och då krävs egen utrustning. skickade och in en gemensam skrivelse om idrottsgymnasierna och om behovet av att se över regelverket, bland annat när det gäller just avgifterna. Om inte detta sker kommer utbildning efter utbildning att tvingas lägga ned, och de elitsatsande ungdomarna berövas möjligheten att gå gymnasiet om de inte väljer någon form av distanslösning. Jag skrev en interpellation till utbildningsministern i frågan tidigt och hänvisade till skrivelsen från och . Tyvärr var det enda svar jag fick i interpellationsdebatten att utbildningsministern avsåg att följa utvecklingen. Detta gjorde att vi moderater landade i att det var helt nödvändigt att lyfta frågan i utbildningsutskottet. Även om det säkert kommer att ta tid innan ett nytt regelverk finns på plats är det ändå glädjande att bollen nu är i rullning genom det utskottsinitiativ som är taget, och som ett enigt utskott står bakom, och i och med ett beslut här i kammaren. Jag hade hoppats att beslutet skulle fattas . Men tog andra utskott lite på sig i sina debatter, så det blir ett beslut . kommer som sagt ändå bollen i rullning, och vi moderater kommer att följa upp detta. Vi tycker att elitsatsande ungdomar ska ha möjlighet att kombinera sin träning med en bra gymnasieutbildning. Med det yrkar jag bifall till reservationen i betänkandet. 175 (KD): De nationella proven är ett viktigt verktyg för att säkerställa att olika lärare och skolor gör någorlunda likvärdiga bedömningar av elevers kunskaper när de senare ska sätta betyg. Därför är det av största vikt att frågor och svar inte läcker ut i förväg. Det är ytterst en fråga om rättssäkerhet. har bedömt myndigheternas arbete för att förhindra otillåten spridning av nationella prov. De flesta av de brister som har upptäckts verkar nu vara åtgärdade. Det pågår också flera utredningsinsatser för att utveckla arbetet med att förhindra och åtgärda otillåten spridning. har man sagt att de nationella proven ska digitaliseras 2022. Det kommer enligt regeringen säkert att bidra till att minska risken för otillåten spridning. Om man har säkra digitala plattformar och så vidare bör det vara så. Men tidsplanen anger en alltför långsam takt, enligt uppfattning. Frågor om otillåten spridning av nationella prov och om att införa särskilda regleringar för idrottsgymnasier Att beivra fusk är viktigt, oavsett vad det är för typ av fusk det handlar om. Fusk bidrar till att en enskild person eller flera personer får högre betyg än de rätteligen ska ha. Det är demoraliserande i sig, och det minskar tilltron till systemet. I förlängningen påverkar det de personer som väljer att inte fuska och deras möjligheter att välja utbildning. Fel personer kommer in på eftertraktade utbildningar, medan en mer kompetent elev trängs undan. De nationella proven har kantats av återkommande fusk, och prov har läckt ut. Proven har bland annat spridits i sociala medier. Legitimiteten för de nationella proven har på det sättet ifrågasatts. Digitaliseringen av de nationella proven går alldeles för långsamt. Enligt regeringens plan ska den alltså vara införd 2022. Att digitalisera de nationella proven är angeläget, och det borde vara en prioriterad uppgift för regeringen att få detta på plats. Vi kristdemokrater anser dessutom att det ska vara förenat med kännbara sanktioner för de skolor som inte sköter kontrollen av proven utan läcker. Jag yrkar bifall till och reservation. 176 (S): Standardiserade tester, som de nationella proven, är i sig inte en metod för att möta varje elevs behov. Varken betyg eller nationella prov är Lösningen med stort L för den svenska skolan. Högerns förslag i skolpolitiken kan ibland ge det intrycket. Men faktum är att summerande bedömning inte är det som får enskilda elever att växa mest. Den som verkligen vill stödja elever och få dem att växa maximalt utifrån sina förutsättningar måste bemöda sig om att återkoppla till eleven. Denna återkoppling ska, för att ge största möjliga utväxling, inte handla om att sätta poäng på hur det gick i går. Den ska snarare handla om hur eleven ska göra för att det ska bli bättre framöver – detta i kombination med en individuellt anpassad undervisning som möter varje elevs behov av stöd, ledning och stimulans. Men om vi verkligen vill förbättra skolresultaten är det långt mycket viktigare att satsa på utbildade lärare, att ha många vuxna i skolan, ledarskap i klassrummet och trygghet och studiero. Låt oss anta att den moderata riksdagsgruppen skulle vilja föda upp en gris för att få skinka till jul. För att maximera mängden kött de kan få ut gör de i så fall klokt i att med omsorg satsa sina resurser på att mata grisen med energirikt käk. Att då och då mäta hur grisen växer kan vara klokt, så att man vet att fodret är tillräckligt och av rätt typ. Men mätandet i sig kommer inte att ge mer skinka. Om den moderata gruppen lägger mest energi på att mäta och därför glömmer att mata kan man alltså säga att julbordet är i fara. Låt oss lägga fokus på att mata rikligt, så kan vi mäta lagom. Frågor om otillåten spridning av nationella prov och om att införa särskilda regleringar för idrottsgymnasier När vi ska mäta lagom måste mätningen fylla sina syften. Meningen med mätningen, alltså de nationella proven, är såklart likvärdighet. Det handlar om att ge lärare möjlighet att göra rättvisa bedömningar och sätta rättvisa betyg. Det handlar om att ge verktyg i arbetet med att utvärdera de skillnader som finns mellan områden, skolor och klassrum. Likvärdighet i skolan är verkligen ett mål som vi måste prioritera, för varenda unges skull. Ska vi veta hur det går med det arbetet och hur vi ska styra för att det ska bli verklighet måste bedömningarna som utgör det underlag vi använder för sådana beslut, det vill säga betyg och provresultat, vara rättssäkra och likvärdiga. Genomförande och rättning av de nationella ämnesproven är därtill en tung administrativ uppgift för lärare. Den tid som det tar varje lärare att genomföra och rätta de nationella ämnesproven borde lärare kunna använda till mer centrala saker i skolan som sina elever, undervisning och elevernas lärande. För likvärdighetens skull, för effektivitetens och rättssäkerhetens skull, för elevernas lärandes skull och för läraryrkets attraktivitets skull är det därför glädjande att regeringen nu arbetar med frågan om att de nationella proven ska digitaliseras och rättas centralt. Även ur ett elevperspektiv framstår linjen att digitalisera som rätt väg att gå. Jag drar mig till minnes när jag själv skrev nationella prov. Redan då var jag van vid att forma mina texter på dator, i ordbehandlare – vilket jag fortfarande gör, till exempel när jag skrev manuset till denna debatt. Nationella prov innebar stora aulaskrivningar, nerver utanpå kroppen, uppsatser som krävde många ord på papperet och skrivkramp i dubbel bemärkelse – å ena sidan den bildliga som tenderar att plåga författare, det vita papperet som stirrar tillbaka på en från bordet; å andra sidan den rent fysiska smärta som jag minns uppstod i en ovan hand när den skulle forma långa uppsatser med blyertspenna, sudda, omdisponera och rätta texten. Det var omodernt och belastande och gav mig ingalunda bästa förutsättningar att prestera mina bästa texter. Det är glädjande, herr talman, att moderater och kristdemokrater också är med på digitalisering och central rättning. Men här måste vi ha respekt för att många människor är berörda, och då får man förstå att det är bäst att förändra saker stegvis. Det vore huvudlöst att i alltför omvälvande former raskt göra en så omfattande förändring. En mer ansvarsfull förändring innebär att och skolorna hinner med att testa, ändra och förbättra innan systemet är fullt utbyggt. Låt mig här yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet UbU17. Betänkandet vi debatterar behandlar två delar. Den ena är granskning av Skolinspektionens och arbete med att hindra otillåten spridning av nationella prov. Den andra är det utskottsinitiativ som initierat för att det också i fortsättningen ska vara möjligt för elitsatsande ungdomar att kombinera sin idrott med gymnasieutbildning. Vi börjar med granskning. Myndigheternas och skolornas arbete med att förhindra otillåten spridning och varje form av fusk är viktigt eftersom fusk och otillåten spridning i högsta grad motverkar de nationella ämnesprovens syfte, det vill säga att vara verktyg för likvärdig bedömning och likvärdiga betyg inom och mellan landets skolor. Men också ur ett individperspektiv är det djupt orättvist om vissa tar sig friheten att på felaktiga grunder tillskansa sig orättfärdiga fördelar. Frågor om otillåten spridning av nationella prov och om att införa särskilda regleringar för idrottsgymnasier Därför är det glädjande att konstaterar att de flesta av de brister som funnits är åtgärdade i ett genomgripande utvecklingsarbete . Uppdraget att hindra otillåten spridning är svårt eftersom det är många som är berörda och det är människor som hanterar proven. Därför är också en av de verkningsfulla åtgärder som vidtagits att förtydliga hur hanteringen av proven ska gå till för att förhindra att de sprids. har lämnat några rekommendationer till de granskade skolmyndigheterna. Man kan sammanfatta dem ungefär så här. Till säger man: Följ upp de genomförda förändringarna. Klargör när inspektionen respektive polisen ska kopplas in. Se över hur ni ska göra med resultaten av ersättningsproven. Till Skolinspektionen säger ungefär: Utred om ni kanske borde titta särskilt på hur arbetet med att förhindra otillåten spridning funkar i den kommunala vuxenutbildningen. ger inga rekommendationer till regeringen, och regeringen delar bedömning av myndigheternas arbete. Det gör också utskottet. Dessutom avser regeringen, som jag sagt, att digitalisera de nationella proven, vilket kommer att göra hanteringen av proven ännu säkrare och ännu mindre känslig för fusk och mänskliga misstag. Den andra av betänkandets två delar behandlar det utskottsinitiativ som ett enigt utskott ställt sig bakom om de nationella idrottsutbildningarna. Skolan ska vara avgiftsfri. Många elitidrotter är dock dyra att utöva, vilket gör att utbildningen på nationella idrottsutbildningar inte alltid är avgiftsfri. Detta har föranlett förelägganden när Skolinspektionen har granskat idrottsutbildningar och riskerar att leda till att vissa utbildningar läggs ned. Det är en bra ordning att ungdomar har goda möjligheter att kombinera en gymnasieutbildning med elitsatsning i idrott. Att ungdomar har möjlighet att elitsatsa är viktigt, både för att främja framväxten av nya idrottstalanger och för att ge dem som människor möjlighet att växa med sin passion. Men det är också viktigt att de kan få en gymnasieutbildning som de kan bygga vidare på när elitkarriären är slut. Därför uppmanar vi regeringen att utreda möjligheterna att införa särskilda regleringar för idrottsgymnasier som möter olika idrotters behov och förutsättningar och som möjliggör kombinationen elitidrott och gymnasiestudier. Såväl effekter som konsekvenser av en sådan förändring ska också utredas eftersom det är en riskabel väg att slå in på att börja lätta på regleringen om avgiftsfrihet i landets skolor. Den socialdemokratiska gruppen i utbildningsutskottet kommer att bevaka att eventuella förändringar inte äventyrar den generella principen om avgiftsfrihet. Den är nämligen fundamental för jämlikhet, demokrati och bygget av en skola för alla. För att sammanfatta: Standardiserade tester är inte lösningen på skolans problem, men de är det bästa vi har kommit på för att göra bedömningen rättvis och likvärdig inom och mellan klassrum, skolor och huvudmän. Fusk motverkar det likvärdighetssyftet och måste därför beivras. granskning visar att skolmyndigheternas arbete mot otillåten spridning nu i huvudsak fungerar. Det är glädjande. Frågor om otillåten spridning av nationella prov och om att införa särskilda regleringar för idrottsgymnasier Vi vill att ungdomar även i fortsättningen ska kunna kombinera elitsatsning i idrott med gymnasieutbildning. Men det får inte äventyra att skolan är för alla, på lika villkor och oavsett plånbokens tjocklek. Som avslutningsord vill jag upprepa: Låt oss mata mycket och mäta lagom. 177 (M) replik: Det känns som att Socialdemokraterna upprepar sig kring detta med uppföljning. Det verkar vara väldigt känsligt. Nationella prov är viktiga. Man ska inte mäta för mycket, men det är viktigt att följa upp hur det går. Hela inledningen på anförande handlade egentligen om att nationella prov inte var så bra över huvud taget. handlar hela ärendet om nationella prov. De andra frågorna, om skolutveckling och hur man får elever att utvecklas, står inte i strid med att man på huvudmannanivå, på skolnivå och på nationell nivå följer upp hur det går. Alla de här tekniska systemen finns . Det finns skolor som gör nationella prov i digitala plattformar. Jag har svårt att förstå varför detta ska ta ända till 2022. Tycker verkligen att det är en rimlig ordning att det ska behöva ta så , speciellt med de problem som finns med nationella prov? Vi ska ju stå som garant för en likvärdig skola, och då måste vi kunna följa upp det. finns det faktiskt inget sätt att följa upp hur det går som är rättssäkert och där vi kan vara trygga med att resultaten har mätts och utvärderats likvärdigt. 178 (S) replik: Jag tackar för frågan. Jag vill inleda med att göra en liten resumé av de förslag som har lagt fram i fråga om standardiserade tester och andra summerande bedömningar. Det är till exempel kunskapskrav i förskolan, återinförande av de nationella prov som vi har gjort frivilliga för skolenheterna, uppflyttningsprov för varje årskurs och betyg från årskurs 4. Sammanfattningsvis är det många förslag om att summera och räkna vad som hände i går och färre förslag om att prata om vad vi ska göra för att det ska bli bättre . De står inte i konflikt med varandra – uppföljning står inte i konflikt med att göra utvecklingsinsatser – men jag skulle vilja säga: Kom ihåg att mata grisen! Ett ansvarsfullt införande av digitalisering av de nationella proven och central rättning tar tid att genomföra. Ett försök med 100 skolor är igång just . Denna process sattes igång under den förra mandatperioden av den förra regeringen – S-MP-regeringen. Om det är så bråttom, varför sattes då inte processen igång under den föregående mandatperioden, när parti satt i regeringsställning, eller mandatperioden , när Alliansen hade egen majoritet? De digitala framstegen har inte varit så stora att vi har större möjligheter att bygga denna typ av system nu än vad vi hade då. 179 (M) replik: Frågor om otillåten spridning av nationella prov och om att införa särskilda regleringar för idrottsgymnasier Jag delar inte riktigt syn när det gäller den tekniska utvecklingen. Det har hänt väldigt mycket när det gäller molntjänster och annat som gör att det är betydligt enklare att få fram denna typ av system än vad det var under tidigare mandatperioder. Jag har en fråga när det gäller idrottsutbildningarna. tog i sitt anförande upp att det finns utbildningar som riskerar att läggas ned. Det är de facto så att det är åtminstone en eller två utbildningar som läggs ned . Jag skulle vilja höra varför regeringen inte har gjort någonting. kom denna skrivelse. Jag ställde frågan till . Hon skulle bara följa utvecklingen; hon hade inga förslag på att göra någonting åt denna skrivelse. Min tolkning är att den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen faktiskt inte bryr sig om dessa elever – annars hade man ju tagit tag i detta. Att dessa utbildningar skulle börja läggas ned låg ju i farans riktning redan när skrivelsen kom, vilket var anledningen till att och i princip skrev färdiga utredningsdirektiv. Regeringen hade bara kunnat tillsätta en utredning, men det har man inte gjort. hoppas jag att detta utskottsinitiativ och det tillkännagivande som vi fattar beslut om här i kammaren gör att regeringen får fart. känns det som att intresset för att rädda dessa utbildningar för elitsatsande ungdomar har varit väldigt begränsat. 180 (S) replik: Jag tackar för att jag blev korrigerad av . Givetvis har vi haft en teknikutveckling . Tekniken fanns dock – det var ingalunda omöjligt att sätta igång ett digitaliseringsprojekt 2006, skulle jag vilja förtydliga. När det gäller utskottsinitiativet delar jag avsikt. Möjligheten att kombinera gymnasieutbildning med elitsatsning på idrott är viktig, som jag sa, både för individens möjlighet att växa med sin passion och för att vi ska kunna få fram idrottstalanger också . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 15 Myndighetsreformen då Universitets- och högskolerådet och inrättades betänkande 2018/19:UbU18 Myndighetsreformen då Universitets- och högskolerådet och inrättades (skr. 2018/19:109) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) § 16 Stiftelsen verksamhet och årsredovisning 2018 betänkande 2018/19:UbU19 Stiftelsen verksamhet och årsredovisning 2018 (redog. 2018/19:RJ1 och redog. 2018/19:RR3) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning § 17 Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning betänkande 2018/19:UbU21 Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning (prop. 2018/19:58) 181 (M): Jag är mycket glad över den forskning som bedrivs i på vitt skilda områden. Forskningen är nödvändig för utveckling. Den hjälper oss både i och internationellt med innovationer som hjälper och underlättar vardagen för många människor, som hjälper till att förbättra miljön och som kan rädda liv. På många områden är vi i faktiskt världsledande inom forskningen. Men vi ska också kunna vara stolta över forskningen. Vi ska veta att den har gått rätt till. Därför vill jag yrka bifall till reservation 1 från . Det är mycket viktigt att all forskning ska vara etiskt korrekt samt att den ska ske under öppna och transparenta former, dels för att skydda den som påverkas av forskningen, dels för att skydda den som kommer att påverkas av forskningen . Det måste finnas en tydlig struktur som säkerställer att det sker en rättssäker hantering av misstänkt oredlighet i forskningen. Det är viktigt att oredligheten upptäcks tidigt så att det ska bli så liten skada som möjligt. Forskningsresultat som grundar sig på fusk ska kunna tas tillbaka eller möjligtvis kunna korrigeras. Vi är därför väldigt positiva till regeringens förslag om att inrätta en särskild nämnd som ska pröva oredlighet och ge forskningen dess goda rykte tillbaka. Större delen av forskningen görs förstås på ett korrekt sätt, men detta måste gälla all forskning. Vi ska kunna vara stolta över all forskning som görs i . I oredlighetsutredningen, som föregick regeringens proposition, föreslog man att reformen som skulle införas skulle följas upp efter införandet. Detta tycker vi är ett mycket bra förslag; den ska följas upp senast men gärna tidigare. Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning Vi tycker dock att regeringens förslag om att man ska följa vad som händer och eventuellt göra ändringar är lite för vagt. Vi tycker att det är viktigt att det är tydligt att det finns en bestämd tid när det ska göras en uppföljning. Vi tycker också att definitionen av vad som ingår i oredlighet kan göras lite vidare. Till exempel har vi ett förslag på lydelse som avslutas med andra avvikelser från god forskningssed, eftersom det tyvärr finns många olika sorters fusk eller oredlighet som kan göras. Vi tycker att det är viktigt att det görs tydligt vad oredlighet innebär, och självklart ska det inte förekomma. Jag vill alltså yrka bifall till reservation 1 från . 182 (SD): Jag yrkar bifall till vår följdmotion i frågan, reservation 2. Först vill jag säga något kort om uppföljning och utvärdering. Vi anser att alla viktiga, större reformer som görs ska utvärderas och följas upp. Det är självklart. Det kanske räcker med att vi väcker en enda motion i den frågan, om att detta alltid ska gälla, så slipper vi väcka följdmotioner i vartenda ärende. Forskningen ska vara fri och inte styras av statsmakterna. Den ska till och med vara friare än den är , anser jag. Dock har den som betalar hela verksamheten rätt att ställa krav. De som betalar är skattebetalarna, representerade av oss politiker i detta fall.