prot · H60975 · 2019-04-09 00:00:00 — Just nu diskuterar vi alla hur direktiven för arbetet ska se ut. Från sida anser vi att det här inte får bli en smal urvattnad kompromiss. Alla måste ta tag i de verkliga problem som finns att hantera. Vi driver på hårt för att det ska bli så. Det behövs en heltäckande genomgång av systemen som täpper till både små och stora luckor, som vi alla klarar av de svåra avvägningar som jag redan har tagit upp. För oss finns några ingångar som vi anser är särskilt viktiga och som vi kommer att driva på. Vi ser ett stort behov av att styra om från farliga till lagliga vägar för dem som söker skydd. För att man ska kunna göra detta krävs också att man tittar på vad det är som gör att så pass många väljer just . Det är en viktig del i arbetet. anser vi också att de resurser som läggs på att ge skydd främst ska gå till de allra mest utsatta, med fokus på kvotflyktingar. Där finns en likhet mellan oss och . Vi vill också att kommittén ska se över hur man kan minska kostnaderna för mottagandet av personer som söker sig hit på egen hand så att man kan prioritera resurserna till dem som kommer på lagliga vägar. Det finns många anledningar till det. En är att människor inte ska behöva riskera livet för att söka trygghet. En annan är att kriminella organisationer göds alldeles enormt av pengar som kommer in den vägen. Det vill vi också sätta stopp för. Dessutom är det lättare att pröva asylskäl när människor befinner sig närmare sitt hemland och har kommit från konflikten i närtid, när det inte har gått där de har bott på många olika ställen på vägen. Några av de förslag som vi har presenterat tidigare, som också handlar om hur man bör prioritera resurser, handlar om att ge etableringslån i stället för bidrag – att människor via arbete ska kvalificera sig in i vissa av välfärdssystemen. Men det finns också andra delar som handlar om hur man ska se till att asylsystemet är rättssäkert så att vi vet att de som faktiskt behöver skydd får stanna medan de som inte behöver skydd lämnar landet. Det är verkligen inte enkelt. Vi i värnar asylrätten, men det vet jag att de flesta här i kammaren gör. Sedan kan man se på den på lite olika sätt. Men hur vi ska värna asylrätten och hur vi ska se till att människor får skydd måste vi vara beredda att diskutera. Det är det viktiga. Eftersom januariavtalet på olika sätt täcker in flera av de yrkanden som fanns med i våra motioner har vi valt att inte reservera oss på de punkterna, utan vi har i stället skrivit särskilda yttranden där vi förklarar oss. Det gäller bland annat att EU ska ta ett gemensamt och solidariskt ansvar för flyktingmottagandet samt att avtal med tredjeländer måste värna demokratiska principer och grundläggande mänskliga rättigheter. Det handlar om att alla skyddsbehövande ska ha rätt till familjeåterförening. Här har vi tagit ett steg med den tillfälliga lagen, men också den frågan behöver diskuteras i den parlamentariska kommittén. Migration och asylpolitik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap De tidiga insatserna är otroligt viktiga för att snabba på integrationen. Vi har också yrkanden som handlar om begränsningar av rätten till EBO. Det är också sådant som täcks in av januariavtalet, men det finns såklart mycket mer. Men det finns också några delar där vi anser att bör uppmana regeringen att snabbt vidta åtgärder och som vi därför anser går utanför januariavtalet. Vi tycker att det är bra att Alliansens yrkanden om att utvisning oftare bör prövas vid brott har fått majoritet i utskottet. Det blir nu ett tillkännagivande till regeringen. Vi anser också att en utredning behöver tillsättas för att se över hur asylprocessen för konvertiter, ateister och hbtq-personer kan bli mer rättssäker. bör man se över om bedömningarna av säkerhetsläget i olika länder kan bli bättre. Jag yrkar bifall till reservation 23 i betänkande SfU16. I övrigt hänvisar jag till våra särskilda yttranden. 4 (SD) replik: Tack, , för anförandet och ansatsen att få till en seriös och bred parlamentarisk kommitté. Jag uppfattar i alla fall att man från sida verkligen menar allvar med att ha alla partier representerade och att arbetet ska ske på ett riktigt, heltäckande och seriöst sätt. Därför har jag egentligen bara en kort och liten fråga. I anförandet sas något om att anser att det inte får bli en smal utredning. Kommer januariöverenskommelsen att falla om det ändå blir så, så som allt pekar på i socialdemokratiska uttalanden? 5 (C) replik: Det som har sagts från migrationsministern är inte något som har bestämts gemensamt. Det är antingen regeringens eller Socialdemokraternas ingång i de förhandlingar som vi nu för om direktiven. Om vi skulle bryta hela samarbetet och utifrån detta tror jag att förstår att jag inte kan säga något om . Det är något vi får diskutera beroende på hur samarbetet går i alla delar. För tillfället anser jag att det är konstruktivt och bra att regeringen lyssnar på våra synpunkter och att man har varit beredd att ta hänsyn till olika steg. Än så länge är vi verkligen i uppstartsskedet, men detta är något som måste gå fort. Direktiven måste bli klara . Jag kommer att vara stenhård i förhandlingarna. En smal utredning i det här läget, där alla partier ska prata om enbart förutbestämda punkter som tycker ska vara med, är helt orimligt. gick till val på att göra ett ordentligt omtag i dessa frågor. Det behövs verkligen. Alla här i kammaren och de flesta människor där ute vet att arbetet måste göras. Det är i det läget helt oseriöst att förstöra en sådan chans genom att smala av arbetet för mycket. Migration och asylpolitik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap Vi kommer att driva på hårt, och vi gör det redan. Vi hoppas såklart att vi landar rätt. Vad som händer om vi inte gör det får vi se då. 6 (SD) replik: Tack för svaret! Vi får vänta och se. Jag noterar att man ändå säger sig vara starkt bunden av vad man har lovat, vad man säger här och och har sagt sedan avtalet kom på plats. var själv inne på att det finns frågor som brådskar mer. Allt kan inte vänta på en lång seriös utredning och den permanenta genomarbetning som behövs. Det exempel som lyftes fram är bland annat konvertitfrågan och att säkerställa rättssäkerheten. Men sedan finns exempelvis kompetensutvisningarna. Det finns åtminstone ett delförslag – vi vet båda att det inte kommer att lösa allt – som är färdigutrett. Det var klart . Dåvarande Alliansen och vi tillsammans sa där att vi skulle kräva att förslaget skulle genomföras . Är man beredd att gå fram med åtminstone det förslaget? Finns det några andra områden som man från sida tycker är så pass pressande? Det råder faktiskt fortfarande en ansträngd situation på många håll i landet. Inte minst vittnar våra kommuner om stor belastning just nu bland annat till följd av gymnasielagstiftningen och många andra aspekter. Finns det fler frågor än konvertitfrågan som menar att man bör fokusera snabbt på? Och hur långt är man beredd att gå för att tvinga fram åtgärder på dessa områden? 7 (C) replik: bygger de tillkännagivanden som vi kan göra här på de motioner som väcktes . Där fanns just konvertitfrågan med i ett yrkande. Vad gäller kompetensutvisningarna tycker jag verkligen att det är viktigt att vi inte gör en liten bit i taget utan att vi nu tittar på det i helhet och gör det smart. Som jag sa finns det alltid en risk när man tar bort hindren att man öppnar för missbruk och utnyttjande. Det finns en viss logik i att när självt har påpekat att det finns brister kan man inte bara säga: Jaha, oj! Det hade jag inte en aning om. rättar jag till det. Det gäller i de lägen där det faktiskt handlar om missbruk och utnyttjande. Man måste få till en smart balans i det. Jag är helt för att ta bort hinder. Men det får inte leda till att man kan använda systemet hur som helst. Det här måste gå fort. Det är också datumsatt. Det ska vara åtgärder på plats . Det är ändå fort om man ser till att en utredning behöver göras. Det är inte tillräckligt fort. Vi har sagt att vi ville ha en stopplag om detta. Det är nu som vi föreslog den. Det är klart att vi hade velat nå mycket längre. har vi avtalet på plats. Vi kommer att värna det så långt vi bara kan. Det ger oss en möjlighet att få majoritet och vidta bra åtgärder på det här området. Det frågades om det finns andra områden där det behövs mer. Ja, absolut. Vi kommer att fortsätta att mata in sådant via debatter, via medier och också direkt till regeringen och säga: Lägg fram förslag på det här området. Det är såklart jätteviktigt att saker blir gjorda även utanför januariavtalet. 8 (M) replik: Migration och asylpolitik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap Jag riktar ett tack till för hennes anförande. Min fråga till handlar om kompetensutvisningar. Där är vi överens, trots allt som har hänt här och det svek vi upplevde . Jag tänker ändå rosa det engagemang visar för just arbetskraftsinvandrare som har blivit felaktigt behandlade. Min fråga har sin bakgrund i min interpellationsdebatt med migrationsminister . När man lyssnade på migrationsministern lät han väldigt nöjd. Han hänvisade till några siffror. Det var som klarade sig. Vi har inga problem. Men vi vet hur verkligheten ser ut. Folk blir utvisade för att arbetsgivaren har missat att teckna en sjukförsäkring eller har gjort en felaktig utbetalning. Man kanske tror att man liksom sina kollegor kan skjuta upp extra semesterdagar och spara dem som komptid inför nästkommande år, men regelverket säger någonting helt annat. Min fråga till är: Hur långt tålamod har i den här frågan? 9 (C) replik: Jag är själv förvånad över hur långt mitt tålamod har räckt redan, så som vi har hållit på och slitit med detta år . Det gäller alla möten som jag har haft och alla gånger som jag har hört Socialdemokraterna säga att de ska rätta till det och det i princip inte har gjorts någonting. Då är det klart att mitt och tålamod börjar tryta, precis som jag vet att gör. Vi har verkligen jobbat sida vid sida när det kommer till just kompetensutvisningarna. har vi en punkt i januariavtalet som handlar om just det här. Den är tidssatt till . Jag skulle säga att mitt tålamod kommer att upphöra där och då. Har vi inte någonting riktigt bra på plats då är det klart att vi får gå vidare och se till att saker blir gjorda. Vi har tidigare på initiativ från oss i försökt att stifta lag här i riksdag för att göra någonting åt problemet. Tyvärr har vi inte en organisation här som klarade av det på ett bra sätt. Det är väldigt tråkigt och någonting som man borde titta på. Det handlar om hur vi kan se till att en majoritet i riksdag kan se till att saker blir gjorda när regeringen vägrar att lyssna på våra tillkännagivanden. Den här frågan är otroligt viktig. får jag höra människor som säger: Det handlar väl bara om en eller två personer. Är det så synd om dem? Det är inte vad det handlar om. Det handlar om konkurrenskraft och svenska företag som säger: Vi kommer kanske inte att kunna ha kvar våra kontor här för att vi inte kan anställa personal. Det handlar om att ryktet har spridits runt om i världen att det här är ett land som man inte ska åka till över huvud taget. Vi måste rätta till det. Vi behöver skicka signaler om att vi vill rätta till det. Men vi måste också göra saker rent konkret. Mitt tålamod är inte särskilt långt på det här området. Men som jag sa värnar vi avtalet och den tidsgräns som är satt där. 10 (M) replik: Migration och asylpolitik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap Då kan jag ta på orden. Vi är inte överens om vissa andra delar i migrationspolitiken. Men man vet i varje fall på förhand var hon står någonstans. Även här får jag lita på att kommer att hålla fast vid sin envishet i den här frågan. Med det sagt tänker jag inte förlänga debatten. Jag ville bara höra inställning i frågan. Förhoppningsvis får igenom den här frågan mycket tidigare än 2021. 11 (C) replik: Jag vill bara ta chansen att säga att debatten inte är slut på området. Precis som upplevde i sin interpellationsdebatt med migrationsministern finns det fortsatt olika åsikter om hur stort problemet är och vad man bör göra åt det. Där behövs all hjälp att trycka på regeringen och framför allt Socialdemokraterna så att man landar rätt här. Jag hoppas att vi kan fortsätta att arbeta tillsammans för att det här ska bli så bra som möjligt. Vi kommer att göra det med januariavtalet men också på väldigt många olika sätt både med andra partier härinne och med många organisationer utanför kammaren som är engagerade i frågan. Tack för replikskiftet! 12 (V): Det är en väldigt stor och yvig debatt vi ska föra . Det är fyra betänkanden som rör så vitt skilda och stora områden som hela migrationspolitiken, anhöriginvandringen, arbetskraftsinvandringen och medborgarskapet – allt i en enda samlad debatt. Jag vill därför inleda med att säga att jag tyvärr inte kommer att hinna beröra precis alla områden. Jag kommer att fokusera på de saker som jag tycker är absolut akutast och nödvändigast här . Jag hoppas att vi kommer att få skäl och möjlighet att till exempel diskutera EU-politiken mycket mer nu inför EU-valet och så vidare. Jag ställer mig såklart bakom alla våra yrkanden, men för tids vinnande vill jag redan nu nämna vilka reservationer jag yrkar bifall till så att det är avklarat. I SfU16 yrkar jag bifall till reservation nr 3. I SfU17 yrkar jag bifall till reservation nr 2. I SfU18 hänvisar jag till vårt särskilda yttrande och tidigare framlagda motioner om arbetskraftsinvandringen. Sist men inte minst yrkar jag i SfU19 bifall till reservation nr 3. hörde en god vän till mig av sig. Hon är en av de väldigt många människor runt om i landet som har engagerat sig i mottagandet av ensamkommande. De har öppnat sitt hem som frivilligt familjehem och tagit vid där politiken och myndigheterna har svikit och fallerat. Hon har tröstat. Hon har peppat. Hon har byggt upp självförtroende och förmåga hos unga att landa i det nya samhället som de har haft sina ansökningar. Hon har hjälpt dem att gå i skolan och rustas för framtiden. Men fick hon säga adjö till tre av de unga som efter utvisningshot nu har flytt vidare ut i till , som så många andra med dem. Hon var alldeles förtvivlad. Hon kände sig sviken, och hon kände att politiken på inget sätt har sett det stora arbete som civilsamhället har försökt göra. För i tältlägren under broarna i ser vi ett av resultaten av de senaste årens svenska migrationspolitik. Där bor nu unga som pratar svenska på klingande norrbottniska, göteborgska eller dalmål. Den utsatthet som vi har sett bland ensamkommande i hemlöshet i fortplantar sig nu ut i . i försöker att lappa ihop och lindra där politiken har släppt. Migration och asylpolitik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap Det finns många skäl för en amnesti för barn och unga som har kommit som ensamkommande. Jag skulle särskilt vilja lyfta fram sju här . För det första gäller det omsvängningarna, den tillfälliga lagen och lapptäcket av gymnasielagar. Lagstiftningen har varit oförutsägbar och retroaktiv. Stora orättvisor har blottats i och med att kan skilja mellan ankomst och möjligheten att få stanna mellan olika barn och unga. När regeringen svängde om och presenterade den tillfälliga lagen sa man att barn skulle undantas och fortsatt få permanenta uppehållstillstånd. Så blev det inte. I stället ändrade praxis och gav tillfälliga uppehållstillstånd, vilket innebar att de ensamkommande kan få beslut om utvisning så snart de blir vuxna, alltså när de fyller . Dessutom är det uppenbart att användandet av just datum för regeringens presskonferens i fortsatt lagstiftning har skapat stor rättsosäkerhet. För det andra: Åldersbedömningarna är ett helt eget kapitel av rättsosäkerhet som jag skulle kunna prata väldigt länge om. Jag nöjer mig med att konstatera att de medicinska åldersbedömningarna, som har lett till åldersuppskrivningar av ungdomar och därmed minskad möjlighet till uppehållstillstånd, är starkt ifrågasatta av den medicinska och även den statistiska expertisen. Vi har följt detta i stora avslöjanden i . Detta är ännu en faktor som gör att de skyddsbedömningar som har gjorts kan ifrågasättas. I ett trollslag kan en felbedömning av ett barn som vuxen göra att möjligheten till skydd försvinner med ett pennstreck. För det tredje: De långa väntetiderna på har på liknande sätt gjort att barn som hade beviljats skydd om deras ansökan behandlats skyndsamt i stället har fått vänta . Med tidens naturliga gång har de hunnit fylla och därmed förlora den rätt till skydd som de eventuellt hade vid ankomsten. För det fjärde: Läget i är mycket allvarligt. Jag talar lite generaliserande om , för det är därifrån den stora gruppen ensamkommande kommer. Vi ser en säkerhetssituation som försämras, där staten saknar vilja eller förmåga att skydda befolkningen från våld, förföljelse och diskriminering. Man saknar också vilja eller förmåga att ge befolkningen tillgång till den trygghet och den helt basala samhällsservice som de behöver. Vi vet också, fru talman, att det är mot bakgrund av detta som såväl Röda Korset som kräver stopp för tvångsutvisningar till . Det är enligt deras uppfattning varken relevant eller rimligt att hänvisa till internflykt för någon tvångsutvisad någonstans i landet. Det är i ljuset av detta, fru talman, som man måste se möjligheten för ensamkommande att återvända till . I ett land som , med svag centralmakt, inbördeskrig, kaos och korruption, är just det sociala skyddsnätet ett tydligt överlevnadssätt. Ju osäkrare ett land är, desto starkare behov har man av tillgång till sociala nätverk för skydd och överlevnad. Migration och asylpolitik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap Ett stort antal – 10 000 – av de ensamkommande med afghanskt ursprung som sökt sig till har dock vistats i ett helt annat land än före flykten till , väldigt ofta eller . Det betyder att de inte har någon verklig anknytning till och inte har det viktiga och avgörande sociala skyddsnät som man behöver för att leva där. Men formellt och folkrättsligt är de såklart afghanska medborgare. Trots detta bristande nätverk ses de ändå av som vilken genomsnittlig afghan som helst, och det fungerar inte! Organisationer på plats rapporterar att av alla som återvänder med tvång tvingas fly landet en andra gång. För det femte: Det finns en särskild grupp ensamkommande som ofta hamnar lite i skymundan. De är de barn som kommit hit när de var 12–eller yngre och vars ålder aldrig varit i närheten av att ifrågasättas. En del av dessa barn har fått avslag på sin asylansökan men kan inte utvisas, eftersom det saknas ett ordnat mottagande i form av familj eller statlig omsorg. lever de sina liv här i nya familjer. De går i skolan, idrottar och växer upp med insikten att de kan komma att utvisas på 18-årsdagen. Det är både upprörande och fruktansvärt för det enskilda barnet och även för deras familjer och vänner. För det sjätte: Vad gör det här med samhället och oss? som den senaste gymnasielagen har prövats och de ungas ansökningar har behandlats har en enorm utsatthet och hemlöshet växt fram. Alla här i kammaren borde vara väl medvetna om varför det blev så. Det är nämligen en majoritet i som har röstat fram de kraftiga inskränkningar i LMA-lagen som gjort att unga ställts på gatan. Jag har träffat förtvivlade lärare som försöker få sina elever att fortsätta klara gymnasiet trots att de är hemlösa och sover på nattbussar, offentliga toaletter eller där det finns en säng för eller två. Jag har träffat frustrerad polis som berättar om skötsamma unga, som efter att ha hamnat i hemlöshet hamnar i klorna på kriminella rovdjur som utnyttjar dem i prostitution, droghandel eller annan kriminalitet. Polisen ser dem bli drogberoende och både utsättas för brott och naturligtvis själva bli en del av brottsligheten. Den psykiska ohälsan med självskadebeteenden och självmord ska vi inte ens börja prata om. Självmord bland ensamkommande är nio gånger så vanligt som bland andra unga i samma ålder. Det pratas ofta om skuggsamhällen här i kammaren, men faktum är att förutsättningen för just denna del av skuggsamhället har majoriteten här inne själv skapat. Ändringarna i LMA-lagen leder till just denna sorts utsatthet. Vi varnade för det redan när de lades fram, och vi pekade på det faktum som även har belysts i rapporter från framför allt Röda Korset, som jobbar mycket med återvändande: att indragen ersättning och indraget boende inte leder till effektivare återvändande utan bara till misär. För det sjunde: Jag skulle vilja lyfta frågan om vad samhället förlorar på den här behandlingen av barn och unga. Det är uppenbart och smärtsamt tydligt att denna behandling av barn och unga kräver en avhumanisering. Det är inte möjligt att behandla barn och unga så här om man i dem ser sig själv eller sina egna barn. Medmänsklighet är ett högt pris att betala. Migration och asylpolitik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap Men vi förlorar även den kraft och de stora insatser som gjorts i mottagandet, i studier, i arbete, i familjer som har tagit emot – till exempel min vän som ringde mig . Vi förlorar deras förtroende. Dessa unga är redan en del av oss och av vårt samhälle. De behövs i vårt samhällsbygge framöver. Anhöriginvandring är en av få lagliga vägar till . Att få bo ihop med sin familj är dessutom en mänsklig rättighet. Den tillfälliga lagen har begränsat denna väg avsevärt. Om fler familjer på flykt skulle tillåtas att återförenas skulle det innebära att många människor slapp ta livsfarliga vägar, till exempel över . Det är bra att regeringen nu aviserar att de tänker låta alternativt skyddsbehövande få rätt till familjeåterförening. Att förlänga den tillfälliga lagen på just den punkten skulle sannolikt strida mot och därmed mot svensk grundlag. Självklart uppskattar jag därför att regeringen nu följer grundlagen och låter denna grupp människor återförenas. Vi kommer i övrigt att få tillfälle att debattera den tillfälliga lagens förlängning mycket mer . Stora delar av kritik kvarstår. För att få rätt att återförenas med en familjemedlem som har fått uppehållstillstånd i måste den som är kvar i sitt hemland intervjuas vid en svensk beskickning. Detta är till exempel när det gäller syrier svårt eller omöjligt. Samtliga grannländer vars beskickningar hanterar familjeåterförening för syrier nekar syrier inresa eller begränsar möjligheterna kraftigt. Att ge till exempel syrier möjlighet att ansöka om familjeåterförening elektroniskt eller vid beskickning i andra länder som de faktiskt kan ta sig till skulle säkerställa att rätten till familjeåterförening respekteras. upprepar inte alla motioner . Vi har därför inte motionerat kring arbetskraftsinvandring , vilket framgår av vårt särskilda yttrande. Den som är särskilt intresserad kan läsa mer om politik på området kring arbetskraftsinvandring i till exempel motion 2016/17:1186, där vi särskilt lyfter fram vad som behöver göras för att skapa en bättre och tryggare arbetsmarknad för dem som har kommit hit för att arbeta. Det som krävs är bland annat att löntagare inte straffas för misstag begångna av arbetsgivare, att det anställningserbjudande som arbetskraftsinvandrare accepterar innan de kommer till får en starkare juridisk status och att de fackliga rättigheterna stärks.