prot · H70944 · 2019-12-04 00:00:00 — debatteras det sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande om fortsatt svenskt deltagande i FN:s stabiliseringsinsats i . Det har gått den första personalen ur underrättelseförbandet 01 anlände till den nybyggda campen utanför Timbuktu. Arbetet har alltsedan ankomsten varit krävande och långt ifrån riskfritt. Det svenska styrkebidraget har dock löst sina uppgifter på ett föredömligt sätt. Vi kan som svenska medborgare vara stolta över vårt bidrag till och dess befolkning. ställer sig bakom att man ska ställa en svensk väpnad styrka till FN:s förfogande i till och med , men vi har en reservation i betänkandet. Enligt regeringens proposition är de humanitära behoven i och i fortsatt omfattande. Regionen är bland annat påverkad av väpnade konflikter och en försämrad miljö. Enligt FN är 3,9 miljoner människor i i behov av humanitärt stöd. Undernäringen är utbredd. Behovet av sanitet och rent vatten är stort. 2,8 miljoner människor uppges ha behov av en tryggad livsmedelsförsörjning. Vi sverigedemokrater tycker därför att bör öka satsningarna på humanitärt stöd, vatten, sanitet och jordbruksutveckling i . En annan viktig fråga som jag gärna vill lyfta upp är behovet av ett ökat humanitärt bistånd till utsatta flyktingar i närområde. Behoven är omfattande, och vi vill därför att ska öka biståndet till denna utsatta grupp. Som jag tidigare nämnde har Försvarsmakten och dess personal gjort ett utmärkt arbete i . Vi vill framföra vårt djupaste tack till alla de officerare och soldater som genomför en insats där. Beslutet är taget att fokus nu ska ligga på nationellt försvar. Därför behöver vi titta på hur återuppbyggnaden av det svenska totalförsvaret ska kunna ske så snabbt och effektivt som möjligt. Där ligger ansvaret på oss politiker att vända på varje sten. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Detta medför att verksamheter kan behöva nedprioriteras på grund av resurskonflikter. Det rör bland annat internationella operationer. Jag kommer att läsa en av tre strategiska målbilder som ingår i Försvarsmaktens underlag till den försvarspolitiska proposition som vi kommer att debattera här : Deltagande i internationella militära operationer bidrar till interoperabilitet och att bygga förmågan hos svenska nationella krigsförband och staber. Det är den målsättning som kanske tydligast får genomslag i den nationella förmågan genom att den erfarenhet och skicklighet som deltagande personal, både som individer och förband, tillägnar sig i en skarp militär multinationell operationsmiljö inte kan inhämtas någon annanstans. För att bäst uppnå den målsättningen, och undvika större begränsningar i den nationella produktionsförmågan, strävar Försvarsmakten mot att de styrkebidrag som sätts in i internationella militära operationer ska vara så lika de befintliga krigsförbanden som möjligt. Vidare står det: ”Uthålligheten och operationens utsträckning är ytterligare en variabel att beakta. Försvarsmakten förespråkar ett förfarande där de internationella militära operationerna kraftsamlas och tidsbegränsas till 1–. Detta innebär att viktig operativ erfarenhet kan inhämtas som risken för utmattning i vitala funktioner såsom logistik, ledning och underrättelser minskar. Ett sådant förfarande skulle reellt bidra till att bygga förmågan hos svenska krigsförband och staber och ställer krav på beslutsmässighet och avgränsningar.” I denna återuppbyggnad behövs det att vi gör tuffa prioriteringar. anser att vi bidrar till stabilitet, men vi behöver se över vårt mångåriga väpnade engagemang. För att ska kunna dra tillbaka sina väpnade styrkor så ansvarsfullt som möjligt bör det göras med god framförhållning. föreslår därför att den svenska väpnade styrkan i stabiliseringsinsats i , Minusma, ska avvecklas och att avvecklingen ska vara genomförd . Med detta sagt, herr ålderspresident, yrkar jag bifall till reservation 2 i betänkandet. 86 (KD): Det vi nu diskuterar är det svenska deltagandet i stabiliseringsinsats i . Men jag vill precis som i den förra debatten, som handlade om våra insatser i , börja med att tacka alla män och kvinnor i uniform – de som just nu i , i , i och på andra ställen gör fantastiska insatser. Men jag vill också tacka deras anhöriga och vänner som ställer upp. Jag vill även inkludera dem som har varit i och på olika ställen i världen, där svenska trupper har gjort stora insatser. Det är deras insatser som har möjliggjort att vi har kunnat ställa upp på det sätt som vi har gjort. Det är viktigt för mig att börja med att säga det. Som redan har sagts har denna insats funnits i fem, snart sex, år. Så länge har vi bidragit till denna stabiliseringsinsats. Vi har bidragit militärt med en avancerad underrättelseinsats men också på olika sätt med bistånd. I den här regionen har gjort stora humanitära insatser, och det har haft betydelse. måste vi konstatera att det är väldigt oroligt där nere. kommer den insats vi har haft i Timbuktu att avvecklas, och det kommer att bli en annan typ av insats. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Vi kristdemokrater är inte emot denna insats, men vi vill, i likhet med , att vi ska utvärdera insatsen och också titta på hur vi ska använda våra resurser. Vi har ju begränsade resurser. Att det är en FN-ledd insats har också betytt olika typer av problem. Det har varit problem med Medevac – det handlar alltså om att man med helikopter ska kunna komma till undsättning om människor blir skadade. Det är ett exempel på begränsningar vi har haft. Försvarsmakten har själv sagt att det i första hand är bäst för att medverka i Natoledda fredsbevarande insatser, i andra hand EU-ledda insatser och i tredje hand FN-ledda insatser. Det är viktigt att ha med sig när vi nu ska utvärdera detta och se vad vi ska satsa våra resurser på. Vi ser ju också ett tuffare säkerhetspolitiskt läge i vårt närområde, som vi måste se till att vi klarar. Därför vill vi i den här reservationen tillsammans med se en utvärdering av insatsen och långsiktiga militära och civila engagemang i så att vi gör det på allra bästa sätt. Med dessa ord, herr ålderspresident, vill jag återigen yrka bifall till reservationen. 87 (S): är ett land som inte särskilt ofta omnämns i den svenska rapporteringen. Den rapportering som ändå förekommer handlar ofta om det mänskliga lidandet i säkerhetskrisens spår. En enkel artikelsökning ger en ganska nedslående bild av situationen i landet: ”100 döda efter attack på by i ”, ”Minst 24 regeringssoldater döda i ”, ”Över 60 befriade från traffickingliga i ”, ”Tre skadade i bilbombsattack mot i ”. Så här kan man tyvärr fortsätta länge, herr ålderspresident. är ett land svårt plågat av komplicerade interna konflikter och av fattigdom. I landet verkar sedan ungefär svensk militär personal på plats inom ramen för FN:s stabiliseringsinsats Minusma. Dess mandat kommer från en säkerhetsrådsresolution vars syfte är att övervaka och stödja eldupphöravtalet, stödja fredsavtalet och skydda civila. Det är som alla vet ytterst vi här i som styr vårt deltagande i internationella operationer, och står vi alltså i begrepp att besluta om att förlänga insatsen i med . En skillnad jämfört med tidigare års förlängningar är att den svenska insatsen kommer att omlokaliseras och få delvis andra uppgifter. Fram tills , när 10 övergick till 11, har den svenska kontingenten utgått ifrån Camp i Timbuktu. Där inleds nu en avveckling, och styrkan kommer att stationeras i . Parallellt med styrkebidraget i kommer vi att hålla en styrka för avveckling av det tidigare förbandsbidraget i Timbuktu. Vi ska inte skriva något bokslut över insatser i , men vi kan konstatera att vårt bidrag i Timbuktu med en avancerad underrättelseförmåga har varit mycket uppskattat och efterfrågat och faktiskt också brutit ny mark inom FN-systemet och FN-ledda insatser. Förbandet har levererat kvalificerad underrättelseinformation som bidragit till att högre chef kan gå fram med ett bättre beslutsunderlag. I kommer vi att bidra med ett lätt skyttekompani. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Vi är, herr ålderspresident, ett antal ledamöter från försvars- och utrikesutskotten som haft förmånen att få besöka förbandet i . Att på plats och ställe följa arbetet och vara med under fotpatruller i närliggande byar och i vardagen på campen i den stekande 50-, ibland 60-gradiga värmen ger en inblick i insatsens villkor som inte ens den bästa Powerpointpresentation kan mäta sig med. Det förstärker också den ödmjukhet som man känner inför de män och kvinnor som gör insatsen möjlig: soldaterna, officerarna och den övriga personalen. Så här i adventstider reflekterar man ofrånkomligen över det pris som våra utsända betalar, både när det gäller riskerna – Minusma är en av de farligaste FN-insatserna – och den personliga uppoffringen i att vara långt ifrån nära och kära. tänder vi det andra adventsljuset. Runt hörnet väntar julen, som för många av oss handlar om att vara tillsammans med dem som betyder mest. , långt borta i södra , arbetar våra utsända för att stödja några av världens mest utsatta människor i en av världens mest prövande miljöer. Låt oss sända en tacksamhetens tanke till de svenskar som står upp för fred och säkerhet och en bättre värld. Ni gör skillnad. Ni gör oss alla stolta. Med detta, herr ålderspresident, yrkar jag bifall till utskottets förslag. 88 (M) replik: Vi moderater tycker att det är viktigt med operationell effekt. Därför tycker vi att de civila och militära insatserna ska utvärderas. Vi tänker att det behövs synkroniserade insatser för att få mest pang för pengarna. Jag undrar vad det är Socialdemokraterna och regeringen är rädda för ska dyka upp. Varför vill ni inte ha en utvärdering? 89 (S) replik: Jag skulle inte säga att vi inte vill ha en utvärdering. Som framgår i propositionen finns det däremot uppenbara metodologiska utmaningar för ett land som , en liten pusselbit i en stor insats med många länder och flera tusen inblandade, när det gäller att plocka ut vår del och säga att det är exakt det här och det här som är det svenska bidragets del i att flytta fram positionerna. Vi försöker att se till helheten. Som jag nämnde i mitt anförande är det tydligt att den insats som vi har bidragit med i Timbuktu på ett uppenbart positivt sätt har bidragit till att flytta fram positionerna för FN som organisation när det gäller att verka inom fredsbevarande och stabiliserande insatser. Vi har fört in en ny förmåga, underrättelseförmågan, i den samlade operationen, och det är en tydlig effekt som vi har sett. Även FN bekräftar detta. Det har varit mycket uppskattat och är naturligtvis en del i en utvärdering av insatsen. Vi har också övergripande mål, och jag tog med några av dem som också framgår i propositionen. Vi har att stärka FN som en fredsbevarande organisation. Vi ska stödja andra truppbidragande länder i att bygga upp deras förmåga. Vi har den feministiska utrikespolitiken där vi arbetar för att stärka kvinnors och flickors inflytande och egenmakt, något som vi arbetar aktivt med i . Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Vi har alltså ett antal mål av lite mer övergripande natur som vi arbetar med i . 90 (M) replik: Tack, , för svaret! Bara för att man har ett antal mål betyder ju inte det per automatik att de blir uppfyllda. Man behöver följa upp leveransen. Jag tycker att utvärdering är viktigt, och även om vi bara är en liten del av en stor insats är det ändå så att är den tredje största biståndsgivaren till . Då borde man kunna synkronisera insatserna mer. Håller inte med om det? 91 (S) replik: Jag har absolut ingenting emot utvärdering. Jag försöker bara säga att det inte alltid är så enkelt som att bara tro att man kan reducera det till en pinnjakt eller till att checka i ett antal boxar, utan vi är en del i en större struktur. Biståndet och det vi gör militärt ska man naturligtvis försöka synka, om vi nu uttrycker det så. går det inte att komma ifrån att läget i är mycket allvarligt, mycket spänt och mycket farligt. kan det vara så att en förutsättning för att vi över huvud taget ska komma fram med de biståndsinsatser som vi gör i , och över huvud taget i den större Sahelregionen, är att vi också kan upprätthålla ett skydd. Det är ofta den nödvändiga början för att kunna garantera skyddet för civilbefolkningen men också för de biståndsorganisationer och andra som finns på plats. 92 (C): Omvärldsläget gör att svenska bidrag till militära internationella insatser även fortsättningsvis kommer att vara efterfrågade. Det handlar om såväl mindre förband med särskilda förmågor som mer traditionella och kvantitativt större förband. Vårt svenska bidrag främjar övergripande säkerhetspolitiska intressen och en regelbaserad multilateral världsordning med som bas. Vårt svenska deltagande är ett sätt att visa solidaritet och fördjupa samarbetet med länder och organisationer som är viktiga för säkerheten i vårt närområde. För kan inte den försämrade säkerhetspolitiska situationen i vårt närområde vara en ursäkt för att ska backa från att delta i internationella såväl militära som civila insatser. Även om det kommer att ta tid och krävas kraft och betydande resurser att utveckla vår nationella försvarsförmåga och totalförsvarsförmåga ska vi inte backa från ansvaret att också bidra internationellt. Vi måste blicka utåt. Vi måste se sambanden med vad som i praktiken påverkar vår säkerhet här hemma, i vårt närområde, i samarbetet i och i närområde. Vi är inte isolerade. Tvärtom behöver vi bidra långsiktigt för att främja vår säkerhet. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Vi måste också utgå från de resurser och förmågor som finns på hemmaplan med det vi är bra på och det vi behöver bli bättre på, där vi behöver prioritera. Där kan vi bidra i andra länder och i insatser, som vi gör i och har gjort . En förstärkt krigsorganisation i i enlighet med Försvarsberedningens förslag stärker också möjligheter att bidra militärt i insatser internationellt. Kopplingen är oerhört väsentlig. Med ökade resurser på hemmaplan ökar möjligheten att bidra internationellt, och vi utvecklar också vår förmåga. Det syns i erfarenheterna från insatser i bland annat . Insatserna har varit oerhört viktiga eftersom de skärper vår förmågeutveckling på hemmaplan, och de ger skarp erfarenhet. Det är viktigt för rekryteringen och för att utveckla kompetensen. Inte minst viktigt är vad vi kan bidra med till andra länders förmågeutveckling och vad som kan göras tillsammans. är för ett fortsatt deltagande i insatserna i . Vi förstår också att det svenska engagemanget i områdena har betydelse. Det är viktigt att vi bygger säkerhet tillsammans med andra. Situationen i är oerhört allvarlig. Det finns fortfarande ett hot mot den internationella freden och säkerheten. Vi ser terrorism, grov brottslighet och människosmuggling, och vi ser att problemen i får konsekvenser även i . Miljön är komplex: militär problematik med asymmetrisk hotbild. Mandatet för Minusmas insats handlar om att stödja regeringens möjligheter att återfå just kontrollen över hela territoriet, vilket man inte har , för att nå en hållbar politisk lösning. Vi har tagit del av tidigare inlägg i debatten, bland annat från . Där har fokuserats mer på bistånd och mindre på militär insats efter 2021. Vi bör nog utgå från dagsläget. När landet för dagen inte har kontroll över hela territoriet motiverar det fortsatta insatser, och det motiverar att fortsätter att ge ett stöd. bidrag föreslås nu bestå av ett lätt skyttekompani som tillsammans med en nationell stödenhet med bland annat sjukvårdsförmågor och personal för drift och underhåll av nationell infrastruktur och materiel ska utgöra en del av Minusmas samlade förmåga. bidrag kommer att omlokaliseras till . Styrkebidraget kommer att kunna användas inom hela insatsområdet. I den nya grupp som har åkt ned kommer nedmonteringen att påbörjas av den infrastruktur som finns i Timbuktu. Insatsen vilar fortfarande på en folkrättslig grund med ett folkrättsligt mandat. Vårt svenska förband ska bidra till stabilitet i operationsområdet genom patrullering och närvaro. Uppdraget förenas med mycket ansvar och stora risker i en säkerhetspolitiskt allvarlig situation. Många svenskar har varit på plats i och tjänstgjort för räkning, och många kommer att fortsätta att verka. Enskilda soldater, officerare och även civilanställda och deras anhöriga ska mötas med största respekt. Jag vill också rikta ett mycket varmt tack för gjorda och kommande insatser för vårt uppdrag som ska bidra till en säkrare värld. Jag ställer mig bakom betänkandet och yrkar bifall till förslaget till beslut. 93 (V): Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Hej till alla er som tittar på debatten! debatterar vi alltså insats i , där deltar som en del av FN:s stabiliseringsinsats Minusma. var jag tillsammans med fyra andra ledamöter i försvarsutskottet på plats i och fick möjlighet att besöka camp utanför Timbuktu – Camp . Det var tre intensiva dagar där vi fick ta del av det stora arbete som görs inom insats på plats. Vi fick fantastiskt bra presentationer av de personer som ansvarar för verksamheten inom 10, det vill säga den tionde gruppen av svenskar som är på plats i Camp . Varje halvår byts gruppen ut, och nu i dagarna välkomnar vi 10 hem och önskar 11 lycka till med sitt arbete det kommande halvåret. Det är nu ganska många svenskar som har varit på plats i insatserna i . Att få besöka camp i var såklart en stor upplevelse. Det gav en mycket större förståelse för hur livet och arbetet är under en internationell insats. Man är långt från familj och vänner och det vardagsliv som levs hemma. Man lever under ett ständigt säkerhetshot. har man små möjligheter att kommunicera med familjen hemma, och man kan såklart inte berätta om allt man gör . Det är också ett mycket varmt land, med alla de praktiska problem som det innebär. Vi fick också en bra bild av hur samarbetet inom FN-insatsen fungerar i . Det går oftast bra mellan de länder som finns på plats, men ibland finns utmaningar. Det var värdefullt att få en större förståelse för hur utvecklingen i överlag är. är ett land där utvecklingen inte riktigt går åt rätt håll . Vi är långt från en hållbar fred och demokrati i . Vi tackar 10 mycket för att ni tog emot oss och gav oss så mycket av er tid för att berätta, visa och svara på alla våra frågor. Jag vill såklart också rikta ett stort tack till alla dem som har deltagit i en insats i och i andra länder där befinner sig eller har befunnit sig. Ni som deltar gör stora uppoffringar i era liv. Det är lång bortovaro från familj och vänner hemma. Det är ett arbete som innebär stora risker. De anhöriga som är kvar hemma och väntar gör det ofta med en stor känsla av oro. Även de anhöriga hemma är såklart värda all vår tacksamhet och allt stöd som behövs för att få vardagen hemma att fungera. I den proposition som regeringen har lagt fram får vi en bakgrund till hur situationen och säkerhetsläget i är just . Där framgår att är ett av världens fattigaste länder där det råder väpnad konflikt. Det är stora problem med drog- och vapenhandel, kidnappningar och terrorism. Säkerhetsläget i är svårt. Det finns ett underskrivet fredsavtal, men det har sedermera brutits. Konflikterna grundar sig till viss del i klimatförändringar, som vi ser i form av minskad nederbörd och stor torka. Torkan har tvingat befolkningen att lämna sina hem, och fattigdomen och utsattheten har ökat. Här ser vi hur viktigt det är att se klimatförändringar och naturkatastrofer som ett säkerhetspolitiskt hot och som grund för krig och konflikter. Att bekämpa klimatförändringarna är därmed också ett arbete för en mycket fredligare värld. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Som kontrast lever vi i i ett av världens fredligaste och rikaste länder. Det är därför självklart att vi i ska delta i internationella insatser och främja fred, demokrati och utveckling i världen. Vi gör detta på olika sätt. Framför allt gör vi det genom bistånd och med olika former av expertis för att hjälpa till att bygga upp demokrati och demokratiska samhällen. Men vi bidrar också med militär för att bevara säkerhet och skydda civilbefolkningen. Det är viktigt att vi alltid ser de bakomliggande orsakerna till krig och konflikt och aktivt arbetar internationellt för att konflikter inte ska uppstå. olika former av biståndsarbete är därför ett förebyggande arbete för att undvika krig och konflikter och lidande för civilbefolkningen. För är det otroligt viktigt att internationella insatser sker under ledning av FN och med tydligt stöd i folkrätten i stället för att ledas av enskilda länder eller av Nato. Här ser vi en stor skillnad mellan partierna i riksdag, där framför allt och här i kammaren har förespråkat Natoinsatser i stället för det mer självklara FN-arbetet. Respekten för folkrätten, den som FN faktiskt är satt och skapat för att värna, måste alltid finnas med i grunden. Men även om vi i är stora anhängare av FN:s arbete för fred och utveckling måste vi också erkänna att FN har brister och tillkortakommanden. FN behöver demokratiseras och bli mer jämställt. ska ha en framträdande roll i de olika delarna av FN:s arbete och bidra till utveckling och förbättring av organisationen. Det är vårt solidariska ansvar som ett fredligt, demokratiskt och rikt land. Slutligen är jag glad över att regeringen i sin proposition så tydligt pekar på kvinnors deltagande utifrån resolution . Vi i ska göra det vi kan för att stödja arbetet för fred, demokrati och utveckling i och dess grannländer så att befolkning får leva i frihet, fred och demokrati och tillsammans fatta beslut om sitt eget lands framtid. Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut. 94 (L): Jag vill börja med att rikta ett stort tack till de veteraner som har tjänstgjort i tidigare, till de anhöriga här hemma i som på sitt sätt är en del av insatsen och till dem som just nu tjänstgör eller kommer att tjänstgöra i denna viktiga insats. Precis som sagts tidigare i debatten är läget i extremt tufft. Det är komplexa konflikter, och utvecklingen är allvarlig. Det gör att behovet av en insats som syftar till att öka stabiliteten är extra stort. Vi behövs i därför att vi kan bidra till stabilitet. Vi kan bidra till att på lång sikt bygga stabilitet som leder till fred, frihet och demokrati. Vi behövs både militärt och i fråga om bistånd av just den anledningen. Det har sagts här tidigare, fru talman, att det är en orolig tid i vårt närområde. Det är sant. Det är en orolig tid i stora delar av världen. Och när det är oroliga tider ankommer det på våra samhällen, på oss som lever i demokratier, att ta större ansvar också i övriga delar av världen. Vi måste rusta här i och se till att vi har ett starkt försvar av våra gränser så att vi kan garantera vår frihet som vi genom deltagande i övriga delar av världen, genom att ta ansvar och bygga stabilitet i andra delar av världen, bidrar till att dämpa oron även där. När vi gör det tillsammans med andra får vi ett stabilare läge och mer säkerhet här hemma. Det hänger ihop. Oroliga tider kräver stora satsningar både här hemma i och på deltagande i andra delar av världen. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Liberalerna har haft kritik mot denna insats, inte mot hur den görs utan i grund och botten mot uppdraget. Det är en kritik som vi fortsätter ha. Det saknas i alltför hög grad uppföljbara och utvärderbara mål för denna insats. I betänkandet finns det ansatser till den typen av mål. Det är positivt att det rör sig i den riktningen, men det är långt ifrån tillräckligt. Vi kommer inte att yrka på något annat än bifall till förslaget. Det gör vi därför att vi tror att det är viktigt att vi tillsammans här i sluter upp och ger ett unisont stöd till de personer som tjänstgör i .