prot · H609107 · 2019-06-18 00:00:00 — Däremot kan jag inte ge med beröm godkänt till och regeringens klimatpolitik, och det gör inte heller exempelvis när de i stort dömer ut mycket av politiken som ineffektiv. använder ordet ”klimatslakt”. Jag tycker ändå att det är bra att den som lyssnar på debatten och läser protokollet vet att och budget var den näst största klimat- och miljöbudget som någonsin har passerat riksdag. Det vill och andra partier kalla för ”klimatslakt”. Så var naturligtvis inte fallet. Det är lite grann som när jag diskuterade med tidigare: När man inte lyckas nå resultat använder man i stället de stora, starka orden. Vi kommer aldrig att tävla med ören och kronor om de inte är effektiva. Det som görs ska ge resultat. Det vi också gjorde men som inte syns i miljö- och klimatanslaget är det stora klimatbiståndet. Det vill säga, vi satsar också resurser i länder där utsläppen är som högst. står för av de globala utsläppen. Vi vet att de stora utsläppen finns i andra länder. Därför ska vi jobba effektivt i och också hjälpa andra länder. Jag vill komma tillbaka till det här med resultat och ställa en ganska enkel fråga till : Har utsläppen ökat eller minskat under i regeringen? 54 (MP) replik: Tack, , för att du tar upp granskning av politiken! Jag kommenterade just den i mitt anförande och var tydlig med att jag inte tror på att ensidigt använda miljöskatter som verktyg för att skapa miljöomställning. Jag ser det som den ena delen, tillsammans med stora investeringar. sedan säger är att vi mycket kraftigt ska höja de generella koldioxidskatterna. Om tror på deras råd skulle jag gärna vilja ha en kommentar om hon delar den bilden eller om hon bara läser halva rapporten. Sedan är det så att vi i debatten väldigt tydligt redogör för utvecklingen. En av de indikatorer jag pratar om är koldioxidutsläppen. Vi har haft en väldigt stark ekonomi i , och vi har fortfarande kvar kopplingen mellan ekonomisk tillväxt och utsläpp i . Vi har inte lyckats bryta den trenden. I en högkonjunktur ligger utsläppen stilla. Det är tyvärr en framgång, för vi har inte kommit längre än så. Det tar tid innan de åtgärder som vi har fått fram kommer att ge effekt. Flera av dem började verka först i slutet av den förra mandatperioden. Men det är oerhört angeläget att vi framöver verkligen får ned utsläppen även i tider med en stark ekonomi. 55 (M) replik: Det är ändå bra att man ser att utsläppen inte har minskat. Det är också det som är resultatet av med i regeringen. Man kan använda högkonjunktur som ett argument för det. Visst är det skillnad mellan låg- och högkonjunktur, men under Alliansens minskade ändå utsläppen kraftigt. Det handlade inte bara om en lågkonjunktur under några av de åren, utan det handlade också om effektiv klimatpolitik. Det är viktigt att slå fast. Jag menar att om vi på allvar ska lösa klimatfrågan, och det är bråttom, måste vi också göra insatser som här och spelar roll och har effekt. När det gäller klimatskatter är vi överens. Vi har ju höga skatter , exempelvis på bensin och drivmedel. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Men här måste också finnas en balans. Jag menar att det är omöjligt att fortsätta att höja dessa skatter som vill göra. Det måste finnas en balans för alla de människor som bor på landsbygden eller utanför en större stad och som är beroende av bilen för att komma till jobbet och kunna skjutsa sina barn till skolan eller till träningen. Det är inte rättvist att befolkningen på landsbygden ska dra hela det ekonomiska lasset för klimatpolitik. Det måste finnas en balans. Jag är ändå glad att erkänner det som var grundfrågan. Det är hedersamt. Socialdemokraterna har ju fortfarande inte erkänt välfärdssveket . Utsläppen har inte minskat. Det borde de ha gjort med tanke på höga tonläge. Att kalla och budget för klimatslakt är återigen ingenting annat än kraftiga övertoner när man själv inte lyckas nå resultat. 56 (MP) replik: Jag tycker att det är intressant hur man selektivt använder ett så seriöst institut som . hänvisar om och om igen till delar av deras rapport men ignorerar den del som faktiskt rekommenderar mycket kraftfulla höjningar av koldioxidskatten. Sammantaget betyder detta att man bara säger nej och inte inför någon egen ny politik. Den största och tydligaste delen av den budget som gick igenom är att man mycket kraftfullt sänker anslagen just på miljöområdet och specifikt på naturvården. De som drabbas mest av detta är markägare som har höga naturvärden på sina marker. De har drabbats allra mest, och det har helt klart varit en slakt. tar också upp att det inte bara ska vara de enskilda på landsbygden som betalar koldioxidskatt. Ändå säger hon att gruvindustrin ska räddas genom att den inte ska betala, utan industrin ska betala mycket mindre i koldioxidskatt än den enskilde. Det tycker jag är fel. Jag tycker att industrin ska betala lika mycket och att den också ska vara med och bidra till kostnaderna för sina utsläpp. Det tycker inte . Hon tycker att det är rätt att gruvindustrin har rabatt och betalar knappt en tredjedel av det vi vanliga människor betalar. Den skillnaden vill jag rätta till här, nu och . Då går vi ett steg mot en mer rättvis klimatpolitik. 57 (KD) replik: Välkommen till finansutskottet, ! Det är trevligt att ha dig i kammaren som med- och motdebattör. Det är viktigt, som påpekade, att den budget vi lade fram trots allt var den näst högsta när det gäller miljö- och klimatsatsningar. Vi säger nej till skatten på kraftvärme, men gruvnedsättningar accepterar vi. Det är i alla fall min minnesbild, och det är så jag vill ha det. Jag tror också att det framgår av handlingarna. När det gäller ersättningen till markägare var det inte alls vårt syfte att de skulle bli av med ersättningen, utan de skulle i stället bli av med rättsosäkerheten som har drabbat de markägare som har gjort nyckelbiotopsinventeringarna. Det var vårt syfte. Det är bra att ni tillför pengarna, och vi stöder det. De ska ha sina pengar för det intrång som sker på deras marker. Det är viktigt. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Det finns en del andra saker vi gör som jag tycker är bra, men det måste också finnas en effektivitet. Man kan säga att man borde genomföra allt som KI säger. Ja, det får man överväga, men man behöver också vidta klimatåtgärder. De är effektiva. Där har vi en kritik, och det förs olika diskussioner. Men jag tänkte fråga om en annan sak, nämligen biståndet. Jag tycker att det är bra att vi i grunden har en samsyn om att ska ge ett högt och effektivt bistånd på av bni. Men jag blir lite bekymrad över neddragningen på biståndet med 700 miljoner i ökade avräkningar som lades fram i vårändringsbudgeten. I där allt fler biståndsgivare i världen drar sig tillbaka, där vi ser ökad nationalism och ökat fokus på bara det egna landet, skulle jag vilja se en annan politik. Jag tycker också att det är ett problem att redovisningen av varför och hur avräkningarna sker är helt icke-transparent. Den går inte att granska eller utvärdera. Hur ser på detta framåt? 58 (MP) replik: Jag vill börja med att kommentera detta med att ni inte menade att markägaren skulle förlora sin ersättning. Det var precis vad jag tog upp i mitt anförande. Det verkar som att man blir överraskad av att om man tar bort pengarna från ett utgiftsområde innebär det att de pengarna inte når ut till vårt samhälle. Det är faktiskt vad det betyder: Skär man i anslaget för naturvård finns det inte pengar att dela ut till marker med höga naturvärden. Sambandet är helt direkt; det är grundläggande att kunna förutse detta. Det är bra om du kan stå här och erkänna att det blev fel och att vi nu kan rätta till detta gemensamt. Men det är signifikant att man blir förvånad över att medel till naturvård gör stor nytta på olika sätt runt om i landet. Jag har stor respekt för att biståndet är otydligt och svårt att förstå. Jag är den första att erkänna detta, eftersom det sker flera saker . Vi lägger fram en vårändringsbudget, men det sker också förändringar i beräkningarna av avräkningarna som görs i enlighet med internationella regelverk. Detta har sammantaget skapat en otydlighet. Jag kan säga att när vi skriver höstbudgeten ska vi ha kommit längre i de delarna, och därmed ska helheten bli tydligare och transparensen komma på plats. har helt rätt i att det ska vara så. Jag vill också intyga att det inte handlar om en ambitionssänkning vad gäller biståndet. engagemang för att biståndet ska gå till de allra fattigaste och användas för klimatomställningen runt om i världen kvarstår. 59 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Det är härligt att lyssna till en engagerad debatt, men jag vill påminna om reglerna, nämligen att vi talar genom talmannen och inte duar varandra. Det gäller båda. 60 (KD) replik: Det finns olika saker när det gäller beredningsprocessen. En del saker är normal ändringsbudgethantering. Om man stoppar en biotopinventering, och därmed också stoppar pengar till den, men det finns en icke förutsedd eftersläpning som leder till ytterligare utbetalningar, ändrar man i en ändringsbudget. Det är bra att regeringen gör så. Det hade vi också gjort, om vi hade suttit i regeringen. Det är precis så man ska hantera en ändringsbudget. Det är en typisk sak man faktiskt behöver göra. Det finns flera sådana saker. Jag erkänner gärna att vi också gjorde en del saker som vi i efterhand hade ändrat på om inte ni hade gjort det. Det var bra. Där kan vi vara överens. Det är komplicerat att förstå hur biståndet avräknas. Jag har jobbat med de frågorna . Jag förstår hur systemen fungerar. Men jag kan inte ens granska vad ni har gjort. Det är problemet. Då får ni väl vänta med att göra avräkningarna till dess ni kan redovisa hur ni har räknat. Då kan vi få en seriös debatt om det är en rimlig avräkning, om flyktingmottagandet har ökat mycket som motiverar de 700 miljonerna – det har de inte gjort – om det är fråga om de nya /Dac-reglerna eller om det är en intern överenskommelse i . Det verkar statsrådet luta mot; nu sa finansen det här, men är det vår linje som gäller. Det här gör det omöjligt för att granska hur ni agerar i fråga om en budgetpost som handlar om som används för att finansiera andra reformer. Jag tycker inte att det håller att vi inte ens kan diskutera rimligheten i detta. Återkom gärna , men problemet finns här och när vi ska fatta beslut . 61 (MP) replik: Det som har drabbat markägare är inte framför allt extrapengar kopplade till nyckelbiotoper, utan det är slakten av det grundläggande miljöanslaget som får direkt konsekvens för enskilda markägare. Då kan man tycka att man skulle ta någon annan del av miljöanslaget. Men vi brukar säga att alla delar når i någon form ut till privata markägare, företagare eller enskilda som gör insatser för miljön. Alla gör det. Det handlar om vilka vi ska ta från. Jag har stor respekt för och tycker att det inte är idealiskt att det ännu inte är helt tydligt att det handlar om ändrade internationella regler som genomförs i laga ordning, och det är en vårändringsbudget som inte helt tar tag i detta. Det kommer att bli tydligare när vi lägger fram den ordinarie budgeten . 62 Finansminister (S): Jag vill börja med att tacka för en intressant och på många sätt klargörande debatt så här långt. Utifrån ett besvärligt parlamentariskt läge efter riksdagsvalet har gamla positioner omprövats och nya samarbeten kommit till. Regeringen har inlett ett samarbete med och Liberalerna, där vi tillsammans tar ansvar för . Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Det behövs, eftersom vi står inför stora uppgifter. Vårdköerna behöver kortas, eleverna behöver lära sig mer i skolan, utrikes födda behöver komma i arbete, klimatmålen måste nås och brottsligheten bekämpas. Detta är grundvalen för januariavtalet och för den ekonomiska vårproposition och vårändringsbudget som regeringen har lagt fram i samarbete med och Liberalerna. Den här produkten står i skarp kontrast till den skissartade budget som och , med stöd av , röstade igenom . Det var ett budgetförslag med ett tydligt överordnat mål, nämligen att genomdriva omfattande skattesänkningar. Totalt sänktes skatten i ett slag med . Att , i varje givet läge prioriterar skattesänkningar framför annat, före ansvaret för statens finanser eller reformer som bygger välfärden stark, är ingen nyhet. Men det sätt man gjorde det på den här gången är anmärkningsvärt. I bred samverkan mellan partierna i kammaren drogs principer upp för hur budgeten ska läggas fram när det finns en övergångsregering. En princip var att utgångspunkten ska vara att en ny regering ska kunna sätta sin prägel på finanspolitiken. Vi kan nu konstatera att denna princip vägde lätt när högern såg en chans att i stället genomdriva stora skattesänkningar. Så tar man inte ansvar för landet. I valrörelsen lovade och att ta bort den högre och orättvisa skatten för pensionärer som de införde när de satt i regeringsställning, alltså den så kallade pensionärsskatten. Men vad gjorde de i sitt första budgetförslag efter valet? Genom den servettskiss som de drev igenom tillsammans med vidgade de denna klyfta med ytterligare 3 miljarder i stället för att sluta den. Vi får återigen facit på vilka prioriteringar högern gör när de får chansen. Utfästelser till landets pensionärer väger lätt när man återigen vill driva igenom stora skattesänkningar. och budget som helhet fördelar tio gånger fler kronor till den som tjänar mest jämfört med den som tjänar minst. Återigen vidgas klyftan mellan löntagare och pensionärer. Vi socialdemokrater anser att det är oanständigt att de människor som har byggt upp det land som vi är så stolta över ska få en särskild straffskatt. Pension är nämligen uppskjuten lön och ska beskattas som lön. För oss är det självklart att den som har ett långt arbetsliv bakom sig inte ska betala högre skatt än den som jobbar. I många andra länder i världen är det faktiskt tvärtom. Det handlar om att stå upp för en princip, nämligen att lön och pension ska beskattas lika. Men , säger en sak till landets pensionärer före valet. Sedan när de får chansen gör de tvärtom. De globala klimatförändringarna är vår tids ödesfråga. har fattat beslut om att vi till 2045 inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. För att kunna nå detta mål måste arbetet med detta ske på ett sådant sätt att alla har möjlighet att vara med och vara en del av lösningen. Men och valde i sin budgetreservation att genomföra omfattande nedskärningar i miljö- och klimatbudgeten. Kontrasten mot regeringens politik är tydlig: Där högern väljer att minska takten väljer vi i stället att öka den därför att vi ser att den ekonomiska politiken måste bidra. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Vi vill genomföra denna omställning till ett klimatsmartare samhälle. Men vi vill göra det så att alla kan vara med i denna nödvändiga omställning, där ingen ska lämnas efter för att man har låg lön eller bor på landet. Det är just för att klimatomställningen är helt nödvändig som vi måste göra den på ett sådant sätt att den får rimliga konsekvenser för var och en av oss, annars kommer den aldrig att accepteras. Att du och jag väljer klimatsmart när vi står i affären och tittar på varorna kommer alltid att vara en viktig del av omställningen. Men ansvaret för omställningen kan aldrig läggas bara på den enskilde. Det största ansvaret måste politiken ta. Det är därför som högerns nedskärningar är så allvarliga, och det är därför som vi som en del av vårändringsbudgeten såg till att lägga stora resurser just på miljö- och klimatomställningen. Arbetet mot kriminalitet och terrorism ska fortsätta att stärkas. Polisen och hela rättsväsendet behöver ha ytterligare resurser för att kunna möta grov organiserad brottslighet, ha en hög beredskap mot terrorism och säkra tryggheten i människors vardag. Kampen mot brottsligheten har intensifierats genom det största resurstillskottet till polisen som regeringen har stärkt övriga delar av rättskedjan. Dubbelt så många studerar till polis jämfört med hur det var under alliansregeringens år. ska ha 10 000 fler anställda. Men kampen mot brottsligheten handlar också om att säkerställa att våra välfärdssystem inte ska missbrukas och att vi ska kunna vara trygga med att den skatt som vi betalar in används till det som den är avsedd för. Det är grunden i en välfärdsstat och för att vi också ska vilja betala skatt. I detta perspektiv är välfärdsbrottslighet och skattefusk någonting som är oerhört allvarligt. Särskilt allvarligt är det när det gäller grova fall där kriminella finansierar organiserad brottslighet med skattepengar. Det försvagar inte bara de offentliga finanserna, utan det förstör vårt samhälle i grunden. Det skadar den fria konkurrensen. Fråga vilket seriöst åkeri som helst, eller vilken byggfirma eller restaurang som helst, hur det är när konkurrenterna inte gör rätt för sig och därmed har helt andra förutsättningar. Det skadar också tilltron mellan människor. Vill man använda stora ord handlar det i grunden om ett brott mot samhällskontraktet. För varför ska jag betala skatt när andra inte gör det? Tilltron till välfärdssamhället och att vi litar på varandra är en styrka för jämfört med många andra länder. Det är så vi har kunnat bygga den välfärdsstat som kännetecknar . Det är därför som regeringen arbetar metodiskt steg för steg för att bekämpa skattefusk och välfärdsbrottslighet. Vi måste veta att de pengar som vi betalar i skatt går till välfärden. Vägen för att fortsatt trygga välståndet är en politik som ger starka drivkrafter att arbeta och bättre förutsättningar för innovation, export och jobbskapande. Det är så vi tryggar en fortsatt hög sysselsättning bland både kvinnor och män. Denna politik ger också muskler att möta de investeringsbehov som står inför . Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Sida vid sida med en ansvarsfull finanspolitik har regeringen under den förra mandatperioden kunnat göra stora investeringar i välfärden – på vård, skola och omsorg. arbetar 100 000 fler människor i välfärden. Men om välfärden ska säkras för framtiden kommer det att krävas mer. och kommande år kommer tusentals och åter tusentals att behöva anställas i vården, omsorgen och skolan. Det handlar om en 10-procentig ökning av personal . Detta är en av de kommande mandatperiodernas allra största arbetsuppgifter. Vi behöver både utbilda och anställa barnskötare, lärare och sjuksköterskor. Detta är viktigt, därför att i välfärden finns en otroligt stark och omfördelande kraft. Det är från den det vi känner utgår. Vi betalar in skatt under våra arbetsår. Sedan får vi tillbaka när vi behöver det – när vi är barn och behöver förskola och skola, när vi utbildar oss, när vi blir sjuka eller när vi blir äldre. En stor vinst för välfärden är att vi nu har en stärkt folkhälsa. Det gör också att vi lever och blir friskare. Under de kommande två mandatperioderna kommer de stora 40-talistkullarna att passera 75- och 80-årsstrecken. Dessa människor har rätt till en välfärd som håller måttet. De har ju byggt det land som vi är så stolta över. Detta gör att vi kommer att behöva prioritera hårt för att mer resurser ska gå till välfärden. Och vi måste använda de pengar som går dit så smart som möjligt så att inte pengarna försvinner iväg till dyra konsulter, kortsiktiga marknadslösningar eller dåligt genomförda upphandlingar. Men det är klart att om våra äldre ska få en fortsatt vård och omsorg av hög kvalitet, som de har rätt till, måste vi lägga väldigt stora resurser på det. De som i stället säger att vi nu ska genomföra mycket omfattande skattesänkningar blir såklart svaret skyldiga. Hur blir det då med kvaliteten i vården och omsorgen? Med denna budget tar vi ett första steg mot att förverkliga januariavtalet. Steg för steg kommer regeringen och samarbetspartierna att angripa samhällsproblemen. Med och Liberalerna vill regeringen skapa förutsättningar för ett samhälle där sammanhållning och trygghet går hand i hand med människors frihet och möjligheter. Jobben ska bli fler, kunskaperna i skolan ska öka, vårdköerna ska kortas och klimatutmaningen ska mötas. Så vill vi ta framåt. Men innan vi gör det ska vi ha en skön och trevlig sommar. Jag vill önska alla en riktigt trevlig och, med tanke på , förhoppningsvis inte alltför varm och solig sommar. 63 (M) replik: Det pågår en förlossningskris i , och den märks allra tydligast . stängde förlossningsavdelningen i , och vi har tidigare sett samma sak i . Det finns få tillfällen i livet då man är i så stort behov av att kunna lita på att vården finns där som när man ska föda barn. I och budget tillfördes sjukvården stora resurser. Av dessa resurser satsade vi 1 miljard på förlossningsvården, och det är pengar som måste komma sjukvården till del och göra nytta även på landets förlossningsavdelningar så att föräldrar – alla föräldrar, var de än bor – kan känna sig trygga när de ska föda barn. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Vad är finansministerns besked till de blivande föräldrar i och som är oroliga inför den viktigaste händelsen i deras liv? 64 Finansminister (S) replik: Regeringen jobbar med att så snabbt som möjligt få ut de här pengarna till landstingen. Behoven är nämligen skriande. Vi gör vårt bästa för att reda upp i röran som skapats av den servettskiss till budget som gick igenom i riksdag. Det hade naturligtvis varit mycket bättre om man i det läget, innan hade en regering på plats, hade lagt ut de här pengarna i generella statsbidrag. I så fall hade landstingen redan haft pengarna. valde man att göra på ett annat sätt, och vi jobbar med att dessa pengar ska komma ut så fort som möjligt. Med generella statsbidrag hade pengarna dock redan funnits där. 65 (M) replik: Det är ändå anmärkningsvärt att en finansminister som har styrt skyller på och budget när det gäller en förlossningskris som har pågått i . När ska ta ansvar för det välfärdskaos och den kris som pågår i förlossningsvården? Många föräldrar är oroliga, och jag är övertygad om att de uppemot 4 000–5 000 människor som demonstrerade i inte känner sig särskilt lugnade av finansministerns besked. Pengarna finns där. Socialdemokraterna har styrt , och i regionen , där och ligger, har Socialdemokraterna styrt . Vad är svaret till dessa föräldrar? Är det verkligen så att år tänker fortsätta skylla detta misslyckande i välfärden på ? 66 Finansminister (S) replik: menar att jag inte tar ansvar. Jag har tagit ansvar . Jag har tagit ansvar för de stora underskott som vi ärvde av och sett till att vi har ordning och reda i statsfinanserna. Jag har tagit ansvar för alla de skattehöjningar och besparingar vi har tvingats genomföra för att städa upp då satt i regeringen. Jag har tagit ansvar för alla de reformer som har genomförts , och jag har tagit ansvar för de saker vi har tvingats göra för att kunna genomföra de reformerna. Det finns dock två saker jag inte kan ta ansvar för. Jag kan inte ta ansvar för att drev igenom en servettskiss till budget, med krångliga statsbidrag i stället för generella statsbidrag till kommuner och landsting. Med generella statsbidrag hade landstingen haft pengarna . Det kan jag inte ta ansvar för, utan det är ansvar. Jag kan heller inte ta ansvar för att i stället för att lägga pengar på förlossningsvården, på kommuner och landsting och på välfärden valde att sänka skatten med 20 miljarder. Det är inte mitt ansvar, , utan det är ditt. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget 67 (SD) replik: Det är ett anmärkningsvärt uttalande att finansmakten ligger hos . Det hoppas jag att finansministern är ensam om att tycka. Men nog om det; det var inte konstitutionen jag tänkte diskutera. ”Det är jättedyrt att tanka bensin som det är, vi ser inget behov av att höja bensinskatten.” Minns finansministern detta uttalande?