prot · H70950 · 2019-12-12 00:00:00 — Det som står i januariavtalet, regeringens samarbete ihop med och Liberalerna, gäller. Vi säger inte att det är det enda vi kommer att göra, men detta är det jag kan säga att vi gör. Jag vill använda mina sista till att säga någonting om det faktum att vi än en gång tvingas backa. Jag önskar att vi inte hade behövt det. Jag är ju inte jurist, och det är heller inte kvalifikationer som någon i denna kammare ska behöva ha. Jurister finns till för att se till att det som vi politiker vill också är det som uttrycks i lag och det som ska ligga till grund för de beslut som sedan fattas. Jag beklagar verkligen den omväg som har uppstått. Jag önskar att vi hade sluppit detta. Jag är dock glad över att vi gör en ändring så att det inte blir fel. 96 (S): Min fråga går till utrikesminister . har skakats av de mest omfattande protesterna mot regimen sedan den islamiska revolutionen . Människor som har höjt sina röster och demonstrerat för sociala och ekonomiska reformer har skadats och fängslats, och enligt Amnestys siffror har över 200 demonstranter dödats. Utrikesministern har tydligt markerat mot den iranska regimens brutala övergrepp mot sitt folk. Min fråga är: Hur kommer regeringen att följa utvecklingen i , och hur kan , kanske tillsammans med andra EU-länder, stå upp för dem som har fängslats och som har hårda straff att vänta? 97 Utrikesminister (S): Jag tackar för en väldigt viktig fråga. Det är verkligen så att regeringen har varit väldigt tydlig när det gäller hur allvarligt vi ser på den senaste tidens utveckling i , inte minst med de höga dödstalen och de många skadade. Vi har också framfört det här mycket tydligt till , både här och i . Det finns rättigheter som begränsas eller tas bort. Det gäller yttrandefrihet, demonstrationsfrihet och möjlighet till tillgång till internet. Man måste återgå till en situation där dessa rättigheter respekteras. Vi har också verkat i EU för att vi ska få ett enat förhållningssätt i frågorna om . Vår syn på mänskliga rättigheter och rättsstatens principer är välkänd. Situationen i är fortsatt allvarlig, och därför måste vi fortsätta att påpeka detta och ta upp det med och i EU. Oanmälda hembesök hos socialbidragstagare 98 (M): Felaktiga utbetalningar av socialbidrag kostar skattebetalarna över en halv miljard skattekronor, enligt Delegationen för korrekta utbetalningar, som presenterade sitt betänkande . I visar ett exempel att erbjudande av hembesök vid alla nya ansökningar om socialbidrag ledde till avslag för vart fjärde hushåll då de inte hade rätt till stöd, detta trots att personerna hade godkänt att skulle komma och visste att den skulle komma. behöver lagstiftningen förändras, så att oanmälda och systematiska hembesök åter blir tillåtna för och andra myndigheter. Jag skulle därför vilja fråga socialminister : När kommer regeringen att agera för att åter tillåta oanmälda och systematiska hembesök hos bidragstagare? 99 Socialminister (S): har inte någon följdfråga, utan hon får väl återkomma vid en annan frågestund. Men jag är inte helt säker på att jag förstår hur den felaktiga utbetalningen ska undvikas genom att man gör ett hembesök. Det är förstås viktigt att man har tillgång till all den kunskap som krävs om personens inkomst, att man vet var personen bor och att man vet om personen bor ihop med någon annan. Allt det här är naturligtvis helt centralt för att se till att personer som har rätt till och stort behov av det som är samhällets yttersta skyddsnät, nämligen försörjningsstöd, också får del av det. Ingen av oss vill ju att man ska få försörjningsstöd om man inte har rätt till det. Att ta alla möjligheter som finns att arbeta och ha en egen inkomst ska naturligtvis inte bara uppmuntras utan också krävas. Men jag kan upprepa att jag inte är helt säker på hur ett hembesök skulle göra att man får rätt försörjningsstöd. får gärna återkomma med en skriftlig fråga, så ska hon få ett bättre svar. Kartläggning av människorättsbrott i 100 AMINEH KAKABAVEH (-): De senaste månadernas massdemonstrationer mot sociala orättvisor, ojämlikhet, korruption och maktmissbruk har skakat om många länder i bland annat . Många oskyldiga människor har blivit beskjutna, mördade, fängslade och skadade. Av en feministisk utrikespolitik krävs ett kraftfullt ställningstagande och ett fördömande av brott mot mänskliga rättigheter. I det här fallet syftar jag specifikt på det sexuella våldet i och . Det sker ett rasistiskt våld mot och förföljelser av urbefolkningen. Urfolkets kvinnor har blivit förnedrade, fått håret avklippt och blivit avklädda sina kjolar. Avser utrikesministern för del och inom FN att skicka en delegation eller observatörer för att kartlägga de brott som är begångna mot mänskliga rättigheter, särskilt mot kvinnor och urbefolkningen i de länderna? 101 Utrikesminister (S): Jag tackar Amineh Kakabaveh för den viktiga frågan. Det som har hänt både i och i ger anledning till väldigt stor oro. Man har gått emot mänskliga rättigheter. Man har dödat människor. Man har skadat människor. Det har varit en utökad polisbrutalitet. Det har varit ett militärt övervåld. Dock ser situationen väldigt olika ut. Vi har på olika sätt protesterat mot det här, både genom svenska protester och via EU. Att ha en nationell delegation har vi inte planerat, som det ser ut . Däremot är vi väldigt angelägna om att FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, , får möjligheter att fortsätta sitt arbete. Hon har också besökt till exempel och uttalat sig väldigt skarpt mot händelserna där. Framtiden för nätbaserad vård 102 (S): Jag har en fråga till socialminister . besökte jag det nätbaserade vårdföretaget . Det var väldigt intressant. Jag fick av en grupp mycket kompetenta och kreativa personer en noggrann genomgång av hur man har jobbat med den nätbaserade vården. De beskrev för mig hur vården i vissa sammanhang är både kostnadseffektivare och bättre när den bedrivs på ett nätbaserat sätt än på ett traditionellt sätt. Då tänker jag att vi behöver mer av det här, inte mindre. Om någonting är både billigare och effektivare vill vi verkligen ha det. Jag undrar dels vad regeringen gör för att det här sättet att arbeta ska kunna bli mer övergripande över hela landet, dels om de här personerna kan vara en del i lösningen på den kompetensförsörjningsproblematik som vi har. Vi kanske behöver kunna jobba i vården på nya sätt och andra sätt än . 103 Socialminister (S): Jag tackar för frågan. Att använda sig av ”ny” teknik och dra nytta av de digitala lösningar som finns är absolut en framtid för vården. presenterade , jag och forskningsministern en life science-strategi som bland annat handlar om hur man ser till att de digitala innovationerna verkligen förändrar och utvecklar vården. När det kommer till de här nättjänsterna specifikt är inte frågan om man ska kunna få hjälp digitalt när det gäller vårdangelägenheter, utan i vilken form man ska få det. Jag ser gärna att regionerna bygger ut sin hälso- och sjukvård på ett sätt som gör att man kan nå både primärvården och andra delar av den specialiserade vården digitalt, så att det blir enkelt. Det sparar tid för alla inblandade, och man känner att vården verkligen finns mycket närmare och tillgängligare. Men det ska, tycker jag, helst inte ske via en vid-sidan-om-väg, vilket de digitala nättjänsterna är. Barn som drabbas av våld i nära relationer 104 KOPPARKLINT (M): Julen närmar sig. Det ska vara för alla barn. Men det är långt ifrån alla barn som får en fridfull och glädjande jul. Vissa barn får vara med om elände när mamma och pappa brister i sitt vuxenansvar. Det är också då sjukvården får se baksidan av detta. finns statistik på hur många som kommer i kontakt med sjukvården på grund av våld i nära relation. Det går också att ta fram statistik på hur många av dem som har hemmavarande barn. Skulle man jämföra dessa siffror med hur många orosanmälningar som inkommit till i samband med händelser blir det med största sannolikhet tydligt att det finns ett mörkertal av barn som kan misstänkas fara illa. är det godtyckligt huruvida sjukvården har infört rutiner för hur man ska förebygga detta. Det handlar om att som regel ställa frågan om det finns barn med i bilden och om att detta i sin tur följs upp med en orosanmälan. Min fråga går till . Tycker inte ministern att detta ska vara en fastställd regel som gäller överallt, var man än bor i , så att färre barn och unga faller mellan stolarna? 105 Socialminister (S): Jag tackar Kopparklint för frågan. Alla som arbetar i vård, omsorg och skola och som kommer i kontakt med barn och unga som de befarar far illa är skyldiga att göra en orosanmälan. Vården är inte på något sätt undantagen. Det är viktigt att man etablerar den typen av samverkan och relationer och att man inte känner att det är någon annans ansvar. Det är en allvarlig situation, och det är viktigt att vara uppmärksam. beskriver att det är en särskild tid, och det är sant. Det händer rätt mycket innanför hemmets väggar, och om man har möjlighet och får kännedom om detta ska man givetvis agera. Men skyldigheten att göra orosanmälan finns för alla dem som möter barn och unga. 106 (S): Jag riktar min fråga till . har vi i flera länder sett hur medborgarna, inte minst de unga, krävt demokrati, frihet och rättvisa. Det har skett i , , och . Omfattande protester har genomförts i , och i utmanas . måste stödja de nya demokratirörelserna i världen och inte låta frihetsfacklan slockna, som vid den arabiska våren. I en skakig värld ska vara en stark röst för demokrati, frihet och alla människors lika värde. På vilket sätt avser utrikesministern att stödja inte minst de ungas krav på frihet och demokrati i världen? 107 Utrikesminister (S): Jag tackar för en mycket viktig fråga. Tyvärr är det som säger sant. Vi kan visa och belägga att demokratin har gått bakåt i fler länder än vad den har gått framåt. Därför har regeringen nu en demokratisatsning som kallas Drive for Democracy, där man kommer att gå ut till samtliga 108 utlandsmyndigheter och dra igång demokratiaktiviteter, till exempel demokratisamtal. Man kommer att föra upp frågorna i varje land på det sätt som passar i det landet och bjuda in demokratins bärare, det vill säga journalister, frivilligorganisationer och MR-försvarare, för att få veta hur kan stötta dem. Jag har också gått ut till kollegor i olika länder och bett att de ska vara med i denna satsning så att den får större genomslag. Frågestunden var härmed avslutad. § 8 (forts. från § 6) Kommunikationer (forts. TU1) 108 Infrastrukturminister (S): Låt mig börja med att likt säga hurra, fantastiskt och vilken seger, för fick vi beskedet att mobilitetspaketet är färdigförhandlat. Vi har kämpat för detta , och jag vill inte minst lyfta fram från , som gjorde en otrolig insats för att skapa förståelse för vikten av att få sjysta villkor inom åkerinäringen för dem som jobbar inom transportbranschen i hela . När mobilitetspaketet går igenom kommer det att ge sjysta svenska villkor från dag ett för dem som jobbar i transportbranschen och har cabotagetransporter eller kombitransporter. Det kommer att innebära att vi får bättre konkurrensvillkor och ordning och reda. Detta har vi kämpat för länge, och det är en viktig seger för oss som har velat ha ordning och reda inom transportbranschen. Det är glädjande. pågår COP 25, det stora, viktiga miljömöte som skulle vara i men är i . Tanken var att också transportministrarna skulle bjudas in eftersom transportministrarna är de nya klimat- och miljöministrarna. Det är på transportsektorn ansvaret ligger att se till att omställningen sker snabbare för att vi ska klara vårt åtagande enligt . I när och många andra länder drar sig ur viktiga multilaterala arenor och insatser för att möta klimatutmaningen blir det desto viktigare att och andra länder, inte minst hela , tar sitt ansvar och visar att det går. När miljontals människor demonstrerar ute på gatorna av rädsla för klimatförändringarna måste vi ta politiskt ansvar och visa att vi kan förändra. Det går att bibehålla ambitionen att ha god välfärd och bra konkurrenskraft och klara klimatomställningen. Det är därför vi säger att vi ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Det är därför vi säger att vi med investeringar, tydliga regleringar, breda åtaganden från branscher och ett handslag med näringsliv och akademi kan klara av denna omställning. Vi vet att 70-procentsmålet till 2030 är tufft. fick vi siffror från som visar att utsläppen från transportsektorn minskar tack vare biobränsleinblandning och effektivisering. Men mer behöver göras – och vi gör mer. gör otroligt mycket för att ställa om. Vi har en bred elektrifiering av transportsystemet, som inte minst görs möjlig tack vare energiöverenskommelsen. Sedan den nåddes har det tagits investeringsbeslut i förnybar energi för över 85 miljarder bara i . Det gör att vi har det största elöverskottet . Det gör att vi skulle kunna elektrifiera hela transportsektorn och ändå kunna fortsätta att exportera. Detta visar på vikten av långsiktiga beslut och tydliga spelregler men också att vi inte kan förhandla bort klimatomställningen. Den finns där och måste genomföras. Detta gör att är ett land som många länder tittar på. De vill se hur vi klarar omställningen och elektrifieringen, hur vi minskar flygets klimatpåverkan och hur vi lägger över mer transporter på klimatsmarta färdsätt. Häri ligger hela tanken bakom Infrastrukturdepartementet: att ha infrastruktur, energi, telekom och bredband inom ett och samma departement för att uppgradera och modernisera så att vi klarar klimatkraven, stärker konkurrenskraften och blir en permanent världsutställning som visar att det med ny teknik går att effektivisera, elektrifiera och öka biobränsleinblandningen. Vi kan göra det på ett sätt som också väcker tankar om att modernisera hela synen på samhällsplanering. I senaste nationell plan lyfte vi in bostadsbyggandet som en viktig del. Fyrspår till kan ge 50 000 bostäder, och satsningen på nya stambanor tack vare Sverigeförhandlingen kan ge över 200 000 bostäder. Det är ett nytt sätt att se på samhällsplanering och infrastrukturbyggande. Låt oss passa på när vi nu moderniserar infrastrukturen att framöver också väva in jämställdhet, jämlikhet och klimat i synen på samhällsplanering. Vi har stora investeringar framför oss. I nationell plan handlar det om över 700 miljarder. Vi har en kraftig ökning av järnvägsinnehållet och stora nyinvesteringar. Detta är nödvändigt för att klara klimatomställningen. På järnvägen handlar det om att möta det kapacitetstak vi snart når. Jag är förvånad över att höra att partier nu ändrar sig och inte ser behovet av att bygga nya stambanor. I ett läge där kapacitetstaket är nått, där svenska företag vill skicka mer gods på järnväg och där människor vill åka mer tåg måste vi bygga mer järnväg. I och med att vi väljer att lägga höghastighetstågen och nya stambanor som en del utöver nationell plan ser vi till att det inte tränger ut andra angelägna infrastruktursatsningar. Då kan vi både ha nattåg till Åre och tåg ut i världen. Då kan vi satsa på Norrbotniabanan, Sydostlänken och vägar i inland. Det är så vi bygger , och det är så vi klarar klimatomställningen. På vägsidan är naturligtvis elektrifieringen viktigast, med elkommission, elektrifieringsstrategi och utbyggnad av elvägar, där är världsledande. Världens första permanenta elväg kommer med all sannolikhet att finnas i . Om vi kan se till att det blir den standarden som sätts i finns också stora näringspolitiska vinster. Det gäller inte minst för svensk fordonsindustri. Framför allt kan vi växla över så att tunga transporter också blir fossilfria. Det är nödvändigt om vi ska klara klimatmålen och vårt åtagande gentemot nästa generation. Vi bygger ut infrastrukturen. Det är fråga om 30 000 laddpunkter bara med klimatklivspengar. Det tål att fundera över i ett läge där och ytterligare något parti vill ta bort klimatklivspengarna. Hur går det då med aktiv handling och att se till att agera nu? Det är nu vi ser till att bygga infrastrukturen, det är nu vi renoverar och reparerar och det är nu vi skapar förutsättningar för omställningen även för vägtransporter, med bonus–malus, med elbusspremien och med utbyggnad av laddinfrastruktur. Det finns ett starkt engagemang i hela trafikutskottet för sjöfarten. Vi är nog många som gläds åt att svensk sjöfart nu stärks. Det är viktigt. Branschen själv ser ju behovet av att modernisera. Därför är det viktigt att fortsätta med elektrifieringen och moderniseringen i sjöfarten. Jag vill understryka den nationella samordnarens betydelse för att utveckla sjöfarten för transporter inom landet. Här finns en betydande potential som i sig kan innebära att vi minskar pressen på vägtransporter och kanske också ser till att få än mindre klimatbelastning för transporterna framöver. Vi vet att det väntar en stor omställning för flyget, men flyget behövs. Flyget är viktigt. Men då måste också flyget ställa om. noterar jag att några partier har ändrat sig och accepterat flygskatten. Det är bra. Låt oss gemensamt arbeta för att vi får tydliga ekonomiska styrmedel så att vi även internationellt kan beskatta fossilt flygbränsle, så att vi på Europanivå har ett fungerande system för utsläppsrätter och så att vi i ökar biobränsleinblandningen och stimulerar elektrifieringen av flyget framöver. Det är en spännande utveckling. Med januariavtalet som grund har vi visat att vi kan fortsätta att investera i och öka förutsättningarna för klimatsmart resande. Det är fråga om ett nationellt biljettsystem, klimatdeklarationer, nattåg till Åre och till kontinenten, satsningar på elinfrastruktur och samt en modernisering av som januariavtalspartierna tar ansvar för. Detta står i bjärt kontrast till , , som inte ser klimatpolitiken som viktigast och som inte kan stå upp för långsiktiga beslut. Jag beklagar det. behöver i detta läge mer investeringar. Det är frånvaron av investeringar i järnvägssystemet och moderniserad infrastruktur som är det stora bekymret för just . Vi måste för klimatets och konkurrenskraftens skull och för att ska hålla ihop i alla delar av landet våga fatta långsiktiga beslut, vare sig vi talar om nya stambanor eller för den delen om elektrifiering av vår infrastruktur. Vårt budskap till dem som demonstrerat i , vid COP 25, eller på andra ställen i världen, är att vi tar vårt ansvar, att vi gör vår plikt på jorden och att vi ser till att ställa om transportsystemen. visar att det går. I detta anförande instämde , , , och (alla S). 109 (KD) replik: Det är bra att det finns el. Det är otroligt bra att vi satsar på järnväg. Det är dock lite problematiskt att det med jämna mellanrum råder effektbrist, vilket givetvis påverkar dem som ska använda elen. Man vill gärna ha effekten när man gör de stora investeringarna i infrastruktur. Det är samma sak att det är bra med järnväg, men det blir ett dilemma om vi bygger upp en underhållsskuld för vägar. Oavsett vad vi tycker i denna kammare tar sig de flesta som åker till förskolan, jobbet, sjukhuset, vänner och släktingar dit med bil. Det kommer de att göra även framgent. debatterade jag med infrastrukturministern om ett av de områden som svarar på mina frågor mer än vad talet gör, nämligen den nationella planen. Jag delar uppfattningen att man ska ha en positiv inställning till avtal och så vidare. Men den avtalade nationella planen ska uppvärderas, uppgraderas och revideras . Det innebär att den behöver revideras 2022. Det svar jag har fått, och jag misstänker att jag får samma svar , är att frågan bereds på . Det känns tryggt för alla ute i Infrastruktursverige som väntar på att planen ska påbörjas. En annan fråga jag vill ställa till ministern gäller flygets situation. är ett stort och långt land, och vi ser hur flyglinjer avvecklas. Näringsliv påverkas, och människor påverkas. Vi kristdemokrater och SKR har lyft fram frågan att man ska kunna upphandla flyg kommunalt och regionalt. Är detta något ministern är beredd att börja arbeta för? 110 Infrastrukturminister (S) replik: Låt mig först säga till att det blir en tiodubbling av investeringarna i nätkapacitet . Vi ökar investeringarna inte bara i förnybar energi utan också i nätkapacitet. Det avtal som kunde slutas, där regeringen kunde presentera en satsning ihop med energibolagen, för att frigöra kapital för att öka investeringarna, är en viktig del i elektrifieringen. Det är så vi tar ansvar, det vill säga genom att skapa förutsättningar så att det finns kapacitet i hela nätet i hela . Det är oroväckande om man lämnar en energipolitisk överenskommelse och drar undan grunden för tilltron till förutsättningar för elektrifieringsstrategin, att inte orka stå upp för långsiktiga avtal som har varit så viktiga för , vare sig vi pratar energipolitik eller för den delen andra viktiga breda överenskommelser. Detta är viktigt inte minst med tanke på satsningar på att modernisera infrastrukturen även på vägsidan. är det historiskt höga belopp som finns för underhållssatsningar på väg. På samma sätt ökar vi också underhållssatsningarna på järnväg . Den fråga jag funderar över, om vill redovisa, är om fullföljer sin linje att inte ställa sig bakom byggandet av nya stambanor. Vad blir då svaret till , , och ? För mig och för regeringen är det viktigt att ge långsiktiga besked och att fullfölja det som Sverigeförhandlingen arbetar med och låta det vara till grund när vi sedan reviderar en nationell plan. En del förutsättningar måste först vara kända innan man går vidare i revideringen av nationell plan. Vi väntar på besked. Vad kommer att säga till , , och och andra som trodde på vad alliansregeringen sa? De ställde upp i Sverigeförhandlingen och ville ha nya stambanor. 111 (KD) replik: Jag konstaterar att jag inte fick ett enda svar på min fråga om flyget och flygets förutsättningar, det som bland annat SKR lyfte fram om möjligheten att upphandla flyg för att på så sätt säkerställa att även de som bor i delar av vårt avlånga land som inte ligger i närheten av en järnväg ska kunna ta sig till eller andra tätorter för att dra nytta av den ekonomiska muskel som finns där. Jag tackar för frågan om järnvägen. Ministern och jag debatterade , och mitt besked är detsamma som då, nämligen att vi inte har något emot att man rustar upp järnväg. Tvärtom är vi positiva. Vi vill gärna att nya järnvägar byggs där de behövs, men vi har sagt nej till projektet med höghastighetståg, av det enkla skälet att det inte är ekonomiskt lönsamt och inte håller ihop. Vi ska inte kasta pengarna i sjön. Vi behöver göra en bra satsning, och då behöver vi få ett besked om när den nationella planen kommer. 112 Infrastrukturminister (S) replik: Det är ju intressant, för effekten av frånvaron av investeringar kommer att skapa betydande bekymmer i det svenska järnvägssystemet. Det är konsekvensen när vi nu slår i kapacitetstaket, och ansvaret för det måste och andra partier som säger nej till nya stambanor ta. Det är frånvaron av investeringar under alliansregeringen som ligger till grund för de utmaningar vi nu har. gör vi den största järnvägssatsningen i modern tid. Vi renoverar, reparerar och bygger nytt. Men vi ser också det långsiktiga behovet av att både för klimatets och för konkurrenskraftens skull bygga nya stambanor, något som bara sker . Det är viktigt att kunna stå upp för den typen av långsiktiga beslut. När det gäller flyget är det välkänt att jag precis som hela trafikutskottet har sagt att vi inte vill ha upphandling av till exempel internationell flygtrafik. Det ska ske på kommersiella grunder. Men inom pågår en översyn av hela den regionala flygplatsstrukturen. Den är viktig, för flyget behövs i . Men flyget måste ställa om. 113 (V) replik: En viktig del i att minska utsläppen från transportsektorn är att vi transporterar mer gods på järnväg och till sjöss. Det är hållbarare än att transportera på väg. får de som transporterar gods på järnväg betala alltmer pengar till staten i form av så kallade banavgifter.