prot · H609102 · 2019-06-11 00:00:00 — Det är en matematik som inte håller. Det borde inse. Däremot ska man naturligtvis kompenseras om per inrikesbiljett skulle innebära att det sker en minskning. Det tycker jag är viktigt. Det sa vi redan från början när vi införde flygskatten. Problemet för del är att man inte på något sätt har kommit fram till hur flyget ska bidra när det gäller klimatpåverkan. När det gäller bilar, lastbilar, tåget, sjöfarten och säkert snart elskotrar finns det väldigt många bra förslag på hur man ska ta sitt ansvar för de klimatförändringar som sker. Men lyser med sin frånvaro när det gäller förslag på hur flyget ska ta sitt ansvar. Ute i världen ser det annorlunda ut. Flera länder inför flygskatt, och det pågår en internationell diskussion om flygets klimatpåverkan. Om vi ska klara de ambitiösa mål vi har satt upp i eller de mål som har ställt upp på i Klimatberedningen när det gäller att nå målbild har vi en hemläxa att göra, inte minst inom transportsektorn. Skälet till att jag tar upp denna tråd är att och budget, som har ställt sig bakom, inte bara innebar en minskning – en halvering – av stödet till flygplatserna i utan dessutom en brutal slakt av stödet och insatserna inom klimatpolitiken. Jag måste ställa frågan: Har det som var ett parti som ville ha ambitioner på klimatområdet försvunnit , i och sällskap? Helt plötsligt lyfter man fram kärnkraften som framtidens energikälla eller gör populistiska uttalanden när det gäller bensinskatter. Jag trodde ändå att det djupt inom ett så stort och viktigt parti som fanns ett brinnande klimatengagemang – för att vi i ska klara vår del. Sedan är jag tydlig med att vi naturligtvis ska kompensera för flygskatten. Detta är viktigt, inte minst i . Om det visar sig att per inrikesbiljett har effekt ska kompensation utgå. Detta arbete bereder vi . Jag blir dock lite orolig. Jag blir faktiskt mycket orolig över att på fråga efter fråga nu glider ifrån ett ansvarstagande för klimatomställningen och över de uttalanden de gjorde under Klimatberedningens arbete. De lägger fram budgetförslag med minskad ambitionsnivå. De inser inte det som inte bara ungdomar ute på gatorna inser utan väldigt många andra inser, nämligen att vi är i ett läge där vi måste se till att alla sektorer är beredda till omställning, inte minst flyget. Detta inser man inom flyget. Flygets aktörer – företag, GKN och flygbolag – har själva nu tagit initiativ. Ihop med och har man tagit fram ambitiösa program för omställning. Vid sidan om står ibland och tittar på. Jag tycker att ni borde komma in i matchen, . Jaga mig gärna om frågan om ersättning! Den är viktig för att ska hålla ihop och för att vi ska ha goda förbindelser. Som smålänning, som inte alltid har de bästa förbindelserna ut i världen, håller jag med om denna ambitionsnivå. Det är lika viktigt för mig som för att vi har goda förbindelser i eller i andra delar av landet. Men ta ert ansvar i klimatdebatten också, och hitta inte bara skäl för att smita undan det ansvaret! 86 (M): Låt mig först korrigera en del i den rad av felaktigheter som ministern står här i talarstolen och för fram. Den slakt inom klimatpolitiken i M-KD-budgeten som ministern pratar om är alltså den näst största klimatbudgeten i historia – den näst största budget som någonsin haft på klimatområdet. Detta är dåliga klimatambitioner, tycker ministern. Det tycker jag är ett bedrövligt sätt att beskriva detta på. FN:s klimatpanel pekar ut kärnkraften som en viktig del för att klara av klimatproblemen. Men ministern tycks inte bry sig om vad den samlade expertisen i världen tycker, utan han lyssnar hellre på andra. Det må så vara. Problemet med regeringen, fru talman, är att man har ägnat sig åt att straffbeskatta vanliga, hårt arbetande människor runt om i landet som är beroende av bilen för att ta sig till och från jobbet, skjutsa sina barn till skolan eller ta flyget för att komma till sina möten här i . Man har jagat dem med höjda skatter, och ändå ökar klimatutsläppen. Det är märkligt, fru talman, att man inte lyckas, trots att man jagar alla människor på det sättet. Detta tycker jag visar att man faktiskt inte har fog för det man säger när det gäller de höga ambitionerna, för det går helt enkelt åt fel håll. Regeringens klimatpolitik har faktiskt ingen effekt i verkligheten. Den enda effekt den har är att den straffar människor som har avstånd att hantera, och detta tycker jag är en dålig politik, både för klimatet och för de människor som bor i detta land. Min fråga, fru talman, kvarstår. Regeringen har infört en politik som är skadlig för stora delar av landet, inte minst . Man lovade en liten skärva i kompensation, men noll kronor har betalats ut. Jag tycker att ministern borde stå här och säga: ”Självklart kommer vi att betala ut pengarna.” Men jag tvivlar tyvärr på att det kommer att bli så. 87 Infrastrukturminister (S): Jag tycker att jag har varit tydlig. Självklart ska pengar betalas ut om det visar sig att per inrikesbiljett får effekt. Det som gör mig lite oroad är att nu inte bara sviktar i klimatpolitiken utan uppenbarligen också börjar svikta när det gäller ekonomisk politik och ansvarstagande. Man ska vara aktsam om skattebetalarnas pengar. Det är gemensamma resurser som vi har avsatt. Det är klart att vi inte betalar ut dem på löpande räkning, utan här måste vi veta att det finns ett underlag, att det finns en effekt. Om det finns det ska pengarna betalas ut. Detta är ett viktigt besked från regeringen. När det gäller utsläppen har fel, vill jag påstå. De utsläppsökningar vi har sett för fordonstrafiken kommer i huvudsak från lastbilar – . Där har vi en utmaning, och fordonsindustrin har det. Jag kommer själv från denna industri och ser det ambitiösa, engagerade omställningsarbete som finns med elvägar uppe i Gävletrakten hos , med biobränslen och med elektrifiering av fordonsflottan. Jag ser det också i godstransportrådet och i hela Godssverige, som ställer om för att flytta över en stor del av de ökade godsmängderna till järnväg och inte minst sjöfart. Och vi lyckas med detta. Så ska vi klara de klimatmål vi har. Vi ska använda det transportsystem vi har i effektivare och ställa om fordonsflottan, vare sig det är bonus–malus, biobränslen eller andra insatser, inte minst elektrifiering. ska vi utveckla företagens möjligheter att använda godsmöjligheterna, inte minst när det gäller sjöfarten och järnvägen. Det är samma sak när det gäller persontrafiken, naturligtvis. Här finns stora möjligheter för oss att både klara klimatmålen och skapa lite hopp och framtidstro – att det med tekniska innovationer och elektrifiering går att hitta nya klimatsmarta lösningar. Det är bra för jobben i , det är bra för exporten och det är bra för klimatet. Det är en bra politik som regeringen just nu bedriver. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2018/19:211 om klimatlagen och mobilitet 88 Infrastrukturminister (S): har ställt frågor till mig om förutsättningarna för mobilitet i hela landet. Jag är angelägen om att omställningen till ett fossilfritt transportsystem sker utifrån att hela landet ska både leva och växa. Transporterna står för cirka en tredjedel av utsläpp, och takten i omställningen till fossilfrihet behöver öka kraftigt för att det ska vara möjligt att nå transportsektorns klimatmål. Omställningen till fossilfria transporter förutsätter att åtgärder vidtas på många plan. Det klimatsmarta alternativet behöver vara ett enkelt alternativ. Övergången till ett transporteffektivt samhälle i kombination med en ökad andel hållbara biodrivmedel och tillgång till förnybar el är viktiga delar. beslutade regeringen om en satsning som innebär till transportinfrastruktur. Det är mer än vad som avsattes 2014–2025 i den förra nationella planen av den dåvarande borgerliga regeringen. Vidare har regeringen bland annat beslutat om en godstransportstrategi, gett i uppdrag att ta fram en långsiktig plan för uppförande och utbyggnad av elvägar samt infört ett reduktionspliktssystem som syftar till att minska växthusgasutsläppen. Alla delar av samhället behöver ställa om, men förutsättningarna skiljer sig åt mellan olika delar av landet, mellan människor och mellan olika verksamheter. I delar av landet kommer bilen även fortsättningsvis att vara det viktigaste färdmedlet för längre resor, och därmed blir elektrifiering och hållbara biodrivmedel avgörande för landsbygdens omställning. 89 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Jag vet inte om statsrådet och finansministern hade synkat denna interpellationsdebatt eller om det är en ren slump att går ut i en stor intervju i och säger att bensinskatten kommer att höjas och att landsbygden ska kompenseras. Jag har i alla fall fått många upprörda samtal från med anledning av finansministerns bensinskatteutspel . Jag har frågat infrastrukturministern om , där man skriver att man vill minska personbilstrafiken med 10–2030 jämfört med . Man vill alltså minska personbilstrafiken, inte utsläppen, fru talman, vilket faktiskt är en skillnad. I svaret säger statsrådet: ”I delar av landet kommer bilen även fortsättningsvis att vara det viktigaste färdmedlet för längre resor” – i delar av landet. Då kommer naturligtvis frågan som jag hoppas att infrastrukturministern kan svara på i sitt nästa inlägg. Var någonstans i behövs inte bilen? I vilka delar av landet planerar regeringen för att vi inte ska ha bilar och fordon? Jag tror i själva verket att det är så att bilen är ett fantastiskt transportmedel. Bilen behövs i hela . Jag tror att det kommer att komma nya drivmedel, som innebär att vi kommer att få betydligt mindre utsläpp. kan en ansvarsfull bilist till exempel köra på HVO-diesel, vilket innebär att man minskar utsläppen dramatiskt. Det sker en mycket snabb omställning i samhället . Jag skulle gärna vilja veta om infrastrukturministern delar uppfattning om att personbilstrafiken ska minska . Att personbilstrafiken ska minska är alltså någonting helt annat än att utsläppen ska minska, vilket vi är överens om. Jag skulle gärna vilja veta i vilka delar av landet som regeringen anser att bilen inte behövs. Det blir konsekvensen av att statsrådet i sitt svar säger att bilen i delar av landet även fortsatt kommer att vara ett viktigt färdmedel. 90 (M): Jag blir lite bekymrad. Det pågår mycket diskussion om landsbygden. När regeringen talar om landsbygden får man en bild av att det är glesbygden i inland och så vidare som man talar om. Jag kan ge ett exempel hemifrån. Jag bor inte mer än ungefär från och från . Trots det har jag till busshållplatsen. Det finns inget sätt att ta sig någonstans utan att först åka bil till busshållplatsen. Då får man parkera bilen på en pendelparkering och ha den stående där . Det är inte speciellt många som vill det, eftersom man då sällan har någon bil kvar där när man kommer hem. Därför tar man bilen hela vägen på grund av att man ändå har börjat köra. Bilen behövs överallt. Vi som bor på landet vet att det inte bara handlar om att ta sig till arbetet. Det handlar om att ta sig till affären för att handla, det handlar om att ta sig till sociala aktiviteter, det handlar om att köra barn till olika saker och så vidare. Vi har många pensionärer som behöver bilen på landet, eftersom de inte kan ta sig någonstans utan bil. Då hör vi regeringens lösning om att införa någon ny sorts reseavdrag. Men det gäller bara för resor till jobbet. De som behöver bilen till allting annat får inget reseavdrag. Jag tycker att hela politiken är lite av ett hyckleri, alltså att jaga bilen och säga att vi ska ha mindre trafik, färre bilar och köra färre kilometer. Trafikanalys gjorde en analys av beskattningen av olika typer av fordonsslag och kom fram till att privatbilismen är kraftigt överbeskattad, medan samtliga andra transportmedel är underbeskattade. Det kom en rapport där det framgick att om man skulle beskatta utrikes flygresor lika hårt som man beskattar privatbilismen skulle flygskatten på en Thailandsresa vara . Det visar hur överbeskattad privatbilismen är. Kalla fakta i TV4 visade i går en repris av det stora reportaget om gaskraftverket i ryska . Vi har alltså från svensk sida genom exportgarantier bidragit till att bygga ett gaskraftverk i . Detta gaskraftverk släpper ut lika mycket koldioxid som en tiondel av det som hela släpper ut . Det tycker jag sätter bensinskatten i ett visst perspektiv. Min fråga till infrastrukturministern är: Om han nu inser att vi faktiskt behöver ha privatbilism i , tycker han då att vi har en rimlig skattenivå på bilismen? Och hur mycket ytterligare anser han att man kan höja bensinskatten utan att folk faktiskt sätter sig på tvären? Vi har ett bensinskatteuppror med över 600 000 personer som protesterar mot de höga bensinskatterna. Beskedet från infrastrukturministern är då att vi ska minska antalet körda kilometer med privatbilar. Jag får inte ihop detta. 91 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag påminner om att debatten handlar om klimatlagen och mobilitet. Det är ingången i denna interpellation. 92 Infrastrukturminister (S): Jag tackar och . Låt mig först justera några felaktigheter. För det första är finansministern felaktigt citerad i dagens medier. Det har framgått med all tydlighet. Men väljer man att läsa rubriker i stället för att ta reda på sakinnehåll blir det så. För det andra har jag inte sagt att personbilstrafiken ska minska radikalt. Jag kommer inte exakt ihåg vad sa. Man måste ändå i talarstol vara noga med vad man säger och vad man påstår att andra människor har sagt eller vad regeringen har sagt. Det finns ett citat i interpellationen som handlar om ett pm från . Det är ett pm som jag inte känner till. Framför allt ser jag att den stora möjligheten för oss att minska utsläppen från personbilssidan handlar om den fantastiska utveckling som vi ser inom fordonsindustrin. Jag har själv arbetat inom fordonsindustrin tidigare. Jag är imponerad över de insatser som görs, när det gäller biodrivmedel, när det gäller effektivare motorer och när det gäller elektrifieringen av fordonsflottan. Här ligger så otroligt mycket inom räckhåll för när det handlar om att minska utsläppen. Det tror jag är helt avgörande, eftersom oljepriset inte kommer att sjunka framöver och eftersom tillgången på olja inte kommer att öka. Det innebär att vi har en omställning att göra, gärna med biobränslen som kanske är producerade i eller med elbilar som kan drivas med el producerad från förnybara källor. Här finns en stor möjlighet för oss att klara hållbarhetsmålen och ändå se till att vi faktiskt kan minska utsläppen från transportsektorn. I den meningen är jag en teknikoptimist. Det andas inte samma optimism från eller ; det ska ärligt sägas. Däremot kan man konstatera att bilar också kan bli ett bekymmer i storstäders centrum i form av trängsel. Det är ett känt faktum i världens städer, och det är ett känt faktum också i . Det är klart att i den meningen är utbyggnad av kollektivtrafik en viktig insats som behöver göras, och den görs framför allt i med tunnelbanesatsningar och pendeltågssatsningar. Det är viktigt. Public transport är ett av de stora taleämnena på internationella transportkonferenser , just för att vi måste hitta effektivare sätt att transportera människor när urbaniseringen tilltar. Jag tror att alla är medvetna om att vi kommer att kunna se denna ökning på samma sätt som vi ser andra typer av mobilitet växa fram i storstäderna, kanske inte nödvändigtvis i form av elskotrar som flera har sett och som förvisso är eldrivna och inte ger så stora utsläpp men som kan skapa en del annan irritation i stadsmiljöerna. Det har vi noterat . Jag är teknikoptimist. Jag tror att det finns goda förutsättningar för att vi ska kunna upprätthålla möjligheterna att färdas gott i vårt avlånga land. Vi som politiker har ett ansvar att se till att alla kan vara med på den omställningsresa som vi behöver göra och att vi som starkt fordonsproducerande land faktiskt klarar av att tillsammans med industrin utveckla både nya drivlinor och använda nya biodrivmedel för att klara denna omställning. Det är det som vi arbetar med i . har tidigare faktiskt också varit med i detta arbete och inte suttit vid sidan om och tittat på när andra har bedrivit klimatarbete utan ställt sig bakom klimatlagen och insett att detta är viktigt för svenska företag som trycker på, eftersom de ser att kunder, konsumenter och världsmarknaden efterfrågar klimatsmarta transporter. Återigen, precis som i den förra interpellationsdebatten, kan jag ana att nu gör en omsvängning i klimatpolitiken. Det är tråkigt att se i ett läge när ungdomar protesterar på gatorna av oro för klimatförändringarna. Då måste vi visa politiskt ledarskap. Men i gör vi det tillsammans med aktörerna inom inte minst fordonsindustrin genom en aktiv politik som bidrar till omställningen genom elektrifieringen. Här har vi goda möjligheter att faktiskt lyckas i . 93 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag har kontrollerat interpellationen, och debatten har så här långt hållit sig inom ramen för de frågor som lyfts fram i interpellationen. 94 (M): Jag ska börja med att ta upp bensinskatten. Det är inte som riksdagsledamoten står och försvarar . Men jag noterar att det på Medievärldens hemsida, som jag förutsätter att även infrastrukturministern har tillgång till, står: Det är sant att förhandlingar mellan partierna inte har påbörjats. Men det är också sant att bensinpriset höjs som en följd av indexeringen. Detta säger den biträdande chefredaktören för till Medievärlden. Det kan inte vara okänt för statsrådet att man i röstade för att återinföra överindexeringen av bensinskatten, vilket innebär att skatten kommer att höjas med . Är det så att statsrådet tar avstånd från bensinskattehöjningar och kommer att verka för att ta bort överindexeringen vore det dock välkommet i höstbudgeten. Det är ju regeringen som lägger fram en budget i . Jag lämnade in den här interpellationen . På grund av olika omständigheter har det dragit ut , och är det . Det innebär att infrastrukturministern med medarbetare har haft gott om tid på sig att ta fram pm, där man säger att man vill minska personbilstrafiken med 10–. Jag skulle gärna vilja veta om infrastrukturministern delar den uppfattningen och vill minska personbilstrafiken . Det är alltså någonting helt annat än att minska utsläppen, som vi är överens om ska minskas. Jag noterar också att statsrådet svarar på min fråga i vilka delar av landet bilen fortsatt kommer att vara det viktigaste färdmedlet. Motfrågan blir var man inte ska ha bil, och då säger statsrådet . Ja, det är möjligt; är en mycket liten och begränsad del av , och i finns det en tunnelbana. Men jag är helt övertygad om att bilen är av avgörande betydelse för mobiliteten i hela , fru talman. Jag tycker att det saknas svar på den tredje frågan jag har ställt. Kommer ministern att vidta några åtgärder för att de som är i behov av personbil fortsatt ska ha den möjligheten, under rimliga förutsättningar? Jag råkar ha mycket släkt i . Jag har svärföräldrar som har jobbat åt Bodens kommun och hela livet. De är snart , och jag tycker att det är rimligt att de har möjlighet att transportera sig även fortsättningsvis, fru talman. Deras pensioner har inte höjts i samma takt som bensinpriset och dieselskatten har höjts. De är inte heller unika på något sätt; det finns väldigt många pensionärer runt om i som får sin mobilitet inskränkt beroende på att de helt enkelt inte har råd att tanka och köra lika mycket som . Den som dessutom skulle vilja byta till en större bil – jag råkar ha en närstående som av fysiska orsaker behöver en stor bil för att kunna ta sig in i och ut ur fordonet – får en straffskatt i form av malus på den bil man ska byta till. Det innebär i det här fallet att man helt enkelt inte har råd att köpa en ny bil, för man har inte råd med straffskatten på 20 000 som tillkommer för den bil man skulle vilja byta till. Jag menar att detta inskränker mobiliteten, fru talman. Det inskränker mobiliteten för pensionärer. Det inskränker mobiliteten för dem som har låga inkomster. Den som kör tjänstebil klarar sig. Statsrådet från , som åker statsrådsbil, behöver inte bekymra sig om bensinskatten utan kan göra stora utspel i och prata om chockhöjda bensinskatter. Men jag tycker faktiskt att vi i den här församlingen har ett ansvar att se till mobiliteten i hela . Jag tycker att det är rimligt att människor ska kunna förflytta sig. 95 (M): Jag blev lite förvånad när infrastrukturministern angrep mig och påstod saker som inte stämde. Jag utgår ifrån att infrastrukturministern står bakom sin egen myndighet och även känner till deras promemorior, särskilt som detta pm vad jag förstår kom . Jag instämmer i fråga: Tar infrastrukturministern avstånd från pm, där man faktiskt förespråkar en minskning av personbilstrafiken med 10–? Det borde gå att svara ja eller nej på den frågan, tycker jag. Sedan undrar jag hur finansministern är felciterad. I , eller om det nu var någon annanstans i medierna som det började , säger hon alltså att det behövs fortsatta höjningar av bensinskatten. Sedan tar hon tillbaka detta och säger att det inte behövs någon höjning av bensinskatten, eller att det inte var det hon menade. Den överindexering ni tänker återinföra innebär dock en årlig höjning av bensinskatten, infrastrukturministern. Det är en skattehöjning; det går ju inte att komma ifrån det. (TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får understryka att det inte är finansministern som är här för att svara på en interpellation utan att interpellationen rör infrastrukturministerns tjänsteutövning.) Ja, men det vore intressant att höra om infrastrukturministern håller med om den här synen på bensinskatten. Det är ändå samma regering. Vi talar som sagt även om landsbygd kontra storstad. Jag brukar då vara tydlig med att det också i storstan faktiskt är många som behöver bilen. Vi har många människor med funktionshinder som måste ta bilen, och vi har äldre människor som inte vill eller vågar åka kollektivt. Vi har människor som jobbar obekväm arbetstid, när vi andra sover. Inser infrastrukturministern att även de måste ha möjlighet att åka bil? 96 Infrastrukturminister (S): Tack, och ! Jag är förvånad över tonen, får jag säga, men detta är väl nya tonläge i den svenska politiska debatten. Jag inledde med att säga att jag själv kommer från fordonsindustrin. Bilen är viktig för . Jag är förvånad över att ni tror att någon tycker att någon ska förnekas de möjligheterna. Jag blir också lite fascinerad när tar upp pensionärer som ett exempel. En åtgärd som har sett till att pensionärer har fått försämrade möjligheter är ju den pensionärsskatt som ni införde, . Det helt unika i att pensionärer betalar högre skatt än löntagare minskade pensionärernas möjligheter att ha råd med transporter. Vi har i samma läge kompenserat för det genom att ta bort den orättfärdiga pensionärsskatten för landets pensionärer och sett till att höja pensionerna. Vi har också satsat på kollektivtrafik på landsbygden, och vi har gjort de största infrastrukturinvesteringarna i moderna historia för att se till att skapa bättre förutsättningar för mobilitet. Det var nämligen det interpellationen handlade om. Och vad är mobilitet? Jo, det är vägar som går att köra på. När den borgerliga regeringen hade regeringsmakten underlät man att satsa på vägarna. Det var besparingar, och resultatet ser vi i form av dåligt underhållna vägar i hela . gör vi en satsning på 164 miljarder för att höja vägstandarden. På motsvarande sätt underlät man även att göra satsningar på järnvägsstrukturen, med signalfel och växelfel som dagligt återkommande rubriker. gör vi den största järnvägssatsningen i modern tid, för vi ser behovet av att investera. Under den tiden satt i regering valde man att prioritera skattesänkningar, skattesänkningar och ytterligare skattesänkningar – men inte för pensionärerna! De fick inte lika mycket skattesänkningar som löntagarna.