prot · H60953 · 2019-02-14 00:00:00 — Det olyckliga med M- och KD-budgeten är att den riskerar att rycka undan mattan för det viktiga arbete som många privata skogsägare känner oro för. Jag tror att det är viktigt att vi har en långsiktig hållning i detta som ger ett ökat rättsligt skydd men också legalitet och trygghet. 99 (M): Då är min förhoppning att ni reglerar detta i regleringsbrevet till och kanske även till . Om ni ska fortsätta skydda skog tycker jag att ni kan lägga skydd på statens skog i stället för på privat skog. 100 Statsrådet (S): är delvis bundet av internationella konventioner som gör att vi måste skydda unika miljöer. Det statliga bolaget är en föregångare och har stora förväntningar på sig att jobba med dessa frågor. Om privata skogsägare har mark som är väldigt värdefull är det rimligt att de får ersättning för den, och då måste det finnas pengar för detta i statsbudgeten. Inget hjälps av att man drar in dessa pengar, för det skapar ännu mer osäkerhet hos de privata skogsägarna. Åtgärder för ökad livsmedelsproduktion 101 (M): bönder producerar världens bästa mat under världens kanske strängaste miljö- och djurskyddsregler. led svenska bönder svårt av torkan. En annan bidragande orsak till svenska bönders lidande är den bristande lönsamhet som byggts upp på grund av att vi under 30, 40, har fört en ganska dålig jordbrukspolitik. antogs en livsmedelsstrategi med det övergripande målet att öka svensk livsmedelsproduktion. Jag frågar därför statsrådet : Vilka konkreta verktyg vill vi ge svenskt produktionsjordbruk för att öka livsmedelsproduktionen? 102 Statsrådet (S): Tack för frågan! Det här är en viktig och prioriterad fråga, och precis som frågeställaren väldigt korrekt beskrev tog den förra regeringen fram en livsmedelsstrategi i brett samarbete och i dialog med branschen. Min bild initialt på jobbet är att den var väldigt uppskattad. Man hade en första handlingsplan, och ser man fram emot och förväntar sig att det kommer en andra handlingsplan. Arbetet har påbörjats, men det är i början. Som frågeställaren mycket riktigt säger tror jag att lönsamhetsfrågan kanske är en av de viktigaste sakerna att arbeta med och stärka förutsättningarna för politiskt om vi ska kunna leverera på det här. Då kommer det att handla om forskning, utveckling, produktutveckling och export. Vi måste liksom stärka kedjan kring de delarna för att på så sätt kunna ha en livskraftig produktion som också gynnar oss här på hemmaplan. 103 (M): Tack för svaret! Det finns många bra delar i livsmedelsstrategin, det gör det absolut. Men rent konkret, hur ökar vi produktionen? Bönder vill ha långsiktiga spelregler, de vill ha lägre skatter, de vill ha minskat regelkrångel och minskad administration. Det är det som gör att de vågar satsa på sin produktion. Därför ställer jag samma fråga igen: Vilka konkreta verktyg vill vi ge till bönder för att öka produktionen? 104 Statsrådet (S): Den handlingsplan som man nu arbetar på innehåller flera förslag som är konkreta på det sätt som beskriver. Det löser dock inte alla problem, utan ambitionen är att vi ska arbeta vidare i dialog med näringen kring exakt vad det är man behöver. Det handlar om sådant som att ha goda förutsättningar exempelvis för produktutveckling, att stärka förutsättningarna för export, att jobba med regelfrågorna, att se till att kunna kompetensförsörja på ett bra sätt och så vidare. Alla de här sakerna måste fungera för att det ska bli bra. Polisens förebyggande arbete mot dödligt gängvåld 105 (S): I bok kan vi läsa gripande vittnesmål från mödrar som står handfallna när deras söner sugs upp av kriminella kretsar eller drogberoende. Flera av dem har förlorat sin son – några av mammorna till och med flera söner – och fått samtal eller besök av polisen som säger att deras son är mördad, skjuten. vill jag fråga statsrådet hur polisen jobbar konkret med frågorna för att både motverka och förebygga detta våld. Ofta beskrivs det ju väldigt anonymt. Man kan läsa om skjutningar och om gängkriminalitet, men det handlar ofta om söner som mördas eller mördar. Det handlar om mödrar, vänner, släktingar och omgivningen. Det handlar om sorg, rädsla, otrygghet och frustration, och jag skulle därför vilja höra mer om hur konkreta arbete går till. 106 Statsrådet (S): Tack för frågan! Det är fruktansvärda berättelser som man tar del av när man hör mammorna berätta om dessa besked. Polisen gör stora insatser just nu med en starkare lokal närvaro. Det går nämligen inte att bara åka in och ut ur de här områdena och tro att man förändrar en kultur och en trygghetsfråga utan att finnas på plats. Med den ökade närvaron byggs nya relationer. Det handlar om de hårda sakerna i samband med grova vapenbrott, som talade om förut, nämligen att rycka vapnen och de mest kriminella elementen från områdena, vilket gör att skjutningarna kan minska överlag i samhället. Det handlar också om det förebyggande arbetet. Rikspolischefen har lämnat in en lista på åtgärder där han säger att de nu flyttar fram sina positioner. Han säger också att de inte kommer att klara det utan , skolan och insatser från föreningsliv och andra som kraftsamlar tillsammans med kommunerna. Det arbetet måste vi bedriva tillsammans i samhället för att trycka tillbaka det här. Jag är fullt övertygad om att det går. 107 (M): För utveckling är det viktigt med all form av utbildning och forskning. ska hålla hög klass när det gäller kompetensförsörjning på vår högskola, och vi ska ha en forskning i världsklass. Nya innovationer lägger grunden för nya jobb i . På institutionen för nationalekonomi i är det högt tryck på forskartjänster. Fem tjänster sätts ut , med ungefär hundra sökande. Eftersom söktrycket är så högt innebär det förstås att man missar många forskare som skulle kunna tas in. Det finns också misstankar om att man inte vill söka till igen, eftersom det är så svårt att få en plats. Man riskerar alltså att de söker någon annanstans. Eftersom är en innovationsstad har vi ett stort behov av fler forskare. Min fråga till statsrådet är vad hon vill göra för att vi ska kunna få fler forskare till , framför allt till och nationalekonomiska institutionen. 108 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Jag skulle vilja svara att det är varje lärosätes uppdrag och uppgift att se till att man är ett attraktivt lärosäte som kan attrahera studenter och forskare. Jag menar dock att i den gedigna utredning som är gjord när det gäller styrning och dimensionering av våra högskolor, universitet och forskningen finns det mycket spännande som vi behöver ta oss an. Jag ser verkligen fram emot att få ha en bred och bra diskussion och debatt om de förslag som finns här, för det finns spännande förslag, inte minst för att också stärka arbetsvillkor, anställningstrygghet och annat för våra forskare ute på våra högskolor och universitet. Det tror jag personligen är en sådan nyckelfråga. Regelkrångel i de gröna näringarna 109 (M): Många företagare tycker att regelkrånglet har ökat . Det här är oroväckande med tanke på att det handlar om företagens konkurrenskraft och därmed vårt välstånd. Det få känner till är att de gröna näringarna är extra hårt drabbade. Just nu slutförs en studie av en stiftelse som heter Lantbruksforskning. Den visar bland annat att lagkraven som en lantbrukare ska hålla ordning på har mer än fördubblats och att de uppgår till över 600 utöver vad andra företagare har. Med så mycket lagkrav följer naturligtvis en stor stress, inte minst med tanke på att minsta lilla felsteg även kan förorsaka ganska stora ekonomiska konsekvenser för den enskilde företagaren. Det finns också mycket byråkrati som blir ett hinder för företagens utveckling. Därför vill jag fråga landsbygdsministern om och i så fall hur hon kommer att arbeta med att minska regelbördan för landets bönder. 110 Statsrådet (S): Tack, , för en jätteviktig fråga som jag delvis har hanterat i min roll som ordförande i näringsutskottet under den förra mandatperioden! Regelkrånglet kommer ständigt tillbaka som ett hinder som man upplever som företagare. Först tycker jag att man måste vara medveten om att vi sällan eller aldrig tillsätter regler bara för att jävlas med någon, utan det finns skäl till att regler kommer till. Ofta handlar det om skydd för människors hälsa, liv, arbetsmiljö eller annat, och det måste man ha respekt för. Men man kan inte bara ge sig för det. Jag tror att man måste jobba väldigt systematiskt med att se till att alla regler och krav som finns faktiskt är relevanta och att de är relevanta . Jag tror att digitalisering är en nyckel i att se till att man kan automatisera hur man rapporterar och lämnar in, att man inte behöver göra det och så vidare. I samband med handlingsprogrammet tror jag också att vi i dialog kan titta på om det finns några regler som vi specifikt behöver hantera i den processen. Polisens samlade insats för att stävja brott mot lantbrukare 111 (C): Jag vill rikta min fråga till statsrådet . Jag tror inte att den våg av hat, hotelser och tyvärr också rena brottshandlingar som riktar sig mot lantbrukare, bönder och företagare inom de gröna näringarna har undgått någon här i kammaren. Jag tror att vi alla också är medvetna om att det behövs en mängd insatser och kanske också en förändrad lagstiftning för att komma till rätta med dessa brott. är det statsrådet som har ansvaret för rättsväsendet. statsråd har markerat att de kommer att ge ett särskilt uppdrag till polisen för att försöka bemöta denna typ av brottslighet samlat. Avser statsrådet att fortsätta med detta, och hur skyndsamt kommer man i så fall att ta ansvar för detta? 112 Statsrådet (S): Jag är inte ansvarig för hela rättsväsendet. Justitieministern och jag delar på ansvaret för rättsväsendet. Vi är båda engagerade i denna fråga. I ett av mina första möten med rikspolischefen lyfte jag fram exakt denna fråga, eftersom jag ville veta hur polisen jobbar konkret och hur man tänker organisera sin verksamhet för att ta detta på allvar. Då fick jag reda på att rikspolischefen tar detta på mycket stort allvar. I , som är mest brottutsatt i fråga om detta, har man nu samlat kompetens för att stödja resten av . Man har ett nära samarbete med Säkerhetspolisen i dessa frågor. Jag kommer därför definitivt att följa upp denna fråga och se till att det blir resultat. Historiska erfarenheter har visat att när polisen har satt dit ett antal av dessa individer har denna typ av brottslighet också sjunkit rejält. Den är alltså ganska knuten till ett fåtal individer. Vi tar frågan på allvar, vi kommer att fortsätta följa den och vi ser fram emot att få ha en fortsatt dialog i frågan, för detta ska inte förekomma i . Utebliven ersättning till enskilda skogsägare 113 (S): Min fråga går till landsbygdsministern. Bland andra , länsstyrelserna och får kraftigt minskad budget genom att den SD-stödda M-KD-budgeten gick igenom i . Det beklagar jag som socialdemokrat djupt. Men det får direkta konsekvenser som innebär att skogsägare som har ingått avtal blir utan ersättning. har vi fått rapporter om att det avtal som från Roslagen har ingått, och som innebär i ersättning, har pausats. Man kan förstå att är förtvivlad. Fyrpartiöverenskommelsen om januariavtalets många delar gäller i mångt och mycket skogen. Det är glädjande att det där aviseras stora satsningar på skogen och bioekonomin. Vilka åtgärder kan regeringen och landsbygdsministern vidta för att säkerställa att ingångna avtal med enskilda skogsägare kan genomföras ? 114 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Detta är mycket olyckligt. Det är ett mycket tydligt resultat av hur det går när man fattar stora budgetbeslut som inte är framtagna av regeringen och som inte är konsekvensbeskrivna. Då blir det på riktigt bekymmersamt för människor i deras vardag. Jag är mycket glad över den tyngd som jag upplever att min portfölj har fått när det gäller det 73-punktsprogram som ligger till grund för regeringen. Vi har varit tydliga med både att äganderättsfrågorna ska stärkas och att ersättningarna ska vara rimliga i de fall som man av olika skäl inte kan bruka sin mark som det var tänkt. Det kommer att vara en prioriterad fråga att inom ramen för detta ta ett samlat grepp om hela skogspolitiken där detta har en särskild tyngd. Införlivandet av EU-regel i svensk asyllagstiftning 115 (SD): Många personer utan asylskäl missbrukar vårt asylsystem för att få stanna och då jobba svart eller begå brott. Ett sätt att förhala denna process är att vägra samarbeta med asylutredningen. Ett typexempel på detta är Rakhmat Akilov. För att lösa sådana ärenden finns en regel om så kallat implicit återkallande i EU:s asylrätt, vilken tillåter mottagarlandet att avbryta processen och återsända sökande som inte samarbetar och därmed spara tid, pengar och i vissa fall även människoliv. har dock valt att inte införliva denna regel i vår nationella lagstiftning. Jag vill därför fråga migrationsministern varför han inte vill införa regeln om implicit återkallande, vilket skulle göra det enklare att skicka tillbaka nästa potentiella Akilov. 116 Justitie- och migrationsminister (S): Detta är mer en symbolfråga än en riktig fråga, därför att om man inte samarbetar i sin asylprocess är risken mycket stor att man får ett avslag. Och får man ett avslag kommer man att sändas hem. Så enkel är ordningen. Jag ser att frågeställaren står och skakar på huvudet. Men det är väl naturligt på det sättet att man har ett eget intresse av att samarbeta med den som utreder om man ska få asyl i . Gör man inte det löper man, som sagt, risk att få ett avslag. Som jag var inne på har vi en ganska hög takt i återsändandet när det gäller antalet människor som lämnar för att åka tillbaka till sina hemländer, exempelvis efter att de har fått avslag. handlar det om över 70 000 människor, det vill säga ungefär 1 000 . Jag har fullt förtroende för den ordning som vi har . Den fungerar på det sätt som är tänkt. 117 (M): För någon vecka kunde man läsa i om ett par som bor i en lägenhet i en liten ort som heter i norra , min egen valkrets. Detta par utsattes för en mycket skrämmande och obehaglig händelse. Två personer sparkade och slog på detta pars lägenhetsdörr, och paret trodde att lägenhetsdörren skulle gå sönder och ge vika. De var naturligtvis rädda för sina liv. Men när de ringde till polisen fick de till svar att det inte fanns någon patrull att skicka. Jag undrar därför vad justitieministern tänker göra för att sådana händelser inte ska kunna ske någonstans i , vare sig i eller någon annanstans. 118 Statsrådet (S): Detta är inte lika mycket en lagstiftningsfråga som en polisiär fråga, och därför ska jag svara på frågan. Det är rimligtvis så att människor som känner rädsla för att någon är på väg att bryta sig in i deras lägenhet och ringer polisen ska känna att det fungerar. är det på det sättet att den polisorganisation som vi har inte är av det omfång och inte har den kraft som vi i denna församling tycker ska vara fallet. Polisen tvingas till orimliga avvägningar – väga olika brott och utryckningar mot varandra – och man räcker inte riktigt till. Mitt enkla svar på denna fråga, som inte blir helt enkelt, är att vi måste låta polisorganisationen växa ordentligt med 10 000 fler polisanställda . Då kan vi få en bättre polisiär närvaro i hela landet och inte bara i särskilt utsatta områden, så att till exempel inställelsetider kan bli kortare genom att polisen finns närvarande. Det är det arbete och det beting som jag tycker att denna riksdag och denna regering måste jobba för. Frågestunden var härmed avslutad. § 11 (forts. från § 9) Cykelfrågor (forts. TU6) 119 (SD): Jag vill börja med att nämna att vi står bakom samtliga våra reservationer men att vi för tids vinnande yrkar bifall enbart till reservationerna 12 och 16. Mycket har hänt sedan den första cykeln konstruerades . Först slog cykeln igenom, och inte förrän en bit in blev den var mans egendom. var det fattigt för många familjer, och cykeln blev en stor tillgång eftersom man kunde färdas betydligt längre sträckor än till fots. Bil var som bekant få förunnat, så cykeln innebar en stor frihet för allmogen. Det gör den för många än , i synnerhet för dem som inte har körkort men ändå kan ta sig till sin dagliga handel, till frisören och till närmaste buss- eller järnvägsstation. Cykelkulturen är starkt varierande i världen. Jag har fått berättat från en holländsk kollega att skolbarnen i ofta cyklar i grupp, inte sällan över en mil, till sin skola. Det kanske är lite lättare i ett så flackt land med milda vintrar, men det finns även en väl utbyggd cykelinfrastruktur. I , där man som skåning ofta är, är det också en helt annan cykelkultur än i och väldigt många som cyklar. Det är dessutom dyrt att köpa och äga en bil i . I är det dock ändå bilen som innebär en frihet för många, och för än fler är bilen en absolut nödvändighet för att få vardagen att fungera. Man hämtar och lämnar barn vid dagis, skjutsar till idrottsaktiviteter, pendlar till jobbet eller åker och storhandlar vid varuhuset. I stadsrummet råder det ofta konkurrens mellan gående, cyklister, bussar och bilar om utrymmet. I vissa städer ska även spårvagnar rymmas på gatorna. Denna konflikt menar vi sverigedemokrater måste lösas, för alla trafikslags bästa, och kompromisser är nödvändiga. När vi börjar ändra i befintlig infrastruktur, i synnerhet i städer med gammal stadsplanering, är det dock inte lika lätt. Här menar vi att stor hänsyn måste tas även till bil- och busstrafik så att vi inte får igenkorkade gator och långa bilköer. Detta är ytterst en fråga, men med stadsmiljöavtalet vill många kommuner göra det svårt för bilisterna. Detta är vi från sida kritiska till. Sans och balans måste få råda när man planlägger för utbyggnad av cykelinfrastruktur. När det gäller att binda ihop kransorter med städerna ser vi positivt på att större resurser läggs på att skapa goda cykelförbindelser och på att effektiva och säkra cykelstråk skapas. Dock måste rim och reson råda. I min hemkommun har cykelvägar anlagts utmed riksvägar, och i princip ingen – eller väldigt få – nyttjar dessa cykelbanor. Det är ganska dyrt att anlägga cykelbanor, och därför är det av största vikt att det bedöms finnas ett tillräckligt underlag som ska utnyttja en kommande cykelbana. Det är också viktigt att vinterväghållningen av cykelbanorna sköts, så att man kan cykla även . Vi vet nog alla hur svårt det är att cykla i snö, vilket kanske inte är så vanligt i men desto vanligare uppåt landet. Den uppåtgående trenden med fler dödade och svårt skadade i cykelolyckor måste brytas. Det ska vara lätt att förstå trafikregler, men när det gäller reglerna för cykelpassager och cykelöverfarter ser vi att olika regler tyvärr pekar på raka motsatsen. Det är väldigt många cyklister som inte känner till att bilister ska lämna cyklister företräde vid cykelöverfarter men att cyklister ska lämna bilister företräde vid en cykelpassage. Vi vill i enlighet med reservation 12 att regelverket ska ses över och att reglerna harmoniseras så att de är likalydande. Till exempel kan det vara lämpligt för cyklisterna att i båda fallen lämna bilister företräde, eftersom cyklisterna är en grupp oskyddade trafikanter. Oavsett vilken grupp som ska lämna företräde måste detta likriktas för att öka säkerheten och undvika missförstånd – missförstånd som i värsta fall kan ha dödlig eller invalidiserande utgång. Slutligen, fru talman, vill jag bestämt ta avstånd från motion 2756 av ledamoten från om att tillåta cyklister att cykla mot enkelriktat samt ge cyklister laglig möjlighet att cykla mot rött ljus vid högersväng. Detta kommer osökt att leda till fler olyckor, inte färre. Skulle det bli tillåtet att cykla mot rött vid högersväng ökar det inte bara risken för den ouppmärksamme att bli påkörd av ett motorfordon utan också risken att cykla på en gångtrafikant som korsar vägen . Skribenten bakom denna motion kan omöjligt ha gjort en riskanalys. Vi behöver färre, inte fler, cykelolyckor. 120 (MP) replik: Det är väl egentligen föga förvånande att visar sig vara ett cykelovänligt parti som inte prioriterar cyklisters framkomlighet och säkerhet. Man säger att stadsmiljöavtalet är fel, att det bara gynnar dem i städerna och att det ställer olika trafikslag mot varandra. har dock inneburit att städerna faktiskt har kunnat satsa på nödvändiga investeringar som förbättrar framkomligheten för flera olika trafikslag. Därför vill jag verkligen framhålla att stadsmiljöavtalet har en viktig funktion i omställningen till ett mer hållbart transportsystem. Jag noterar också att ledamoten från ondgör sig över min kollega motion om ändringar av cykelregler, och då inte minst möjligheten för cyklister att cykla mot enkelriktat. Detta är något som redan har genomförts i en mängd olika kommuner i och som testas även här i . I betänkandet konstaterar vi att detta är möjligt att genomföra med de regler som redan finns i och att det uppenbarligen fungerar väldigt bra på många håll. Det finns nämligen gator där det är fullkomligt naturligt för en cyklist att cykla i båda riktningar även om det inte medges att biltrafiken nyttjar båda riktningar. Detta är mitt medskick till kammaren, fru talman. 121 (SD) replik: Ledamot menar att är ett cykelovänligt parti, men ingenting kunde vara mer fel. Vi är ett cykelvänligt parti som värnar cyklisternas liv och trafiksäkerheten – tvärtemot vad gör. Däremot är , till skillnad från , även ett bilvänligt parti. Det ska såklart vara fullt möjligt att framföra sitt fordon även inne i staden utan att det skapar trafikkaos. Detta ser inte över huvud taget. och ser över huvud taget inte problemen med att stänga av gata efter gata för bussfiler eller för att anlägga cykelbanor. När det gäller stadsmiljöavtalet menar vi att detta är kommunala angelägenheter som ska lösas genom kommunalskatten och kommunala beslut. 122 (MP) replik: Nog för att den kommunala infrastrukturen i första hand är en angelägenhet, men vi vet också att kommunernas behov och resurser inte alltid stämmer överens med varandra. Kommuner har väldigt många ansvarsområden, som skola, äldrevård och andra prioriterade frågor. Många kommuner har dessutom en gammal infrastruktur som är byggd med bilen som norm. Därför finns det ett stort behov bland kommunerna av att få statlig medfinansiering för att de ska kunna prioritera de nödvändiga omställningar vi behöver göra för att få ett mer hållbart transportsystem. Då ingår både satsningar på utbyggnad av cykelvägar och satsningar på till exempel bussfiler, som nämndes i anförandet. Jag vill också nämna att man för att undvika det trafikkaos är rädd för behöver separera de olika trafikslagen i så stor utsträckning som möjligt. Det är just det stadsmiljöavtalspengar används till. Det handlar också om att skapa effektivare transportsystem. Genom att vi satsar på till exempel kollektivtrafik finns det en möjlighet att slippa bilköer och slippa igenkorkade vägar. Vi vet nämligen att vi transporterar fler människor på mindre yta om vi nyttjar busstrafik och cykeltrafik optimalt. Jag noterar att alltså är kritisk till både stadsmiljöavtalet och regeländringar och att ledamoten även är kritisk till att investera i cykelvägar på landsbygden. 123 (SD) replik: Bara för att man upprepar en lögn blir den inte en sanning. Ledamoten menar att vi inte vill investera i cykelvägar. Det är klart att är positiva till det, och vi står även bakom att se över möjligheten att anlägga cykelvägar annat än längs med befintliga vägar. Det är väl självklart att vi ska underlätta för personer att cykla. Likväl blundar ledamoten fullständigt för det faktum att det måste fungera i en stad även för busstrafik och för biltrafik. Det finns exempel i politik som är otroligt verklighetsfrånvända. Ett sådant är allgrönt, som kommer att korka igen städerna. Ett annat exempel är att cyklister skulle få cykla mot enkelriktat. Det krävs väl inte särskilt mycket tankeverksamhet för att förstå att man skulle öka risken otroligt mycket om man skulle tillåta cyklar att färdas mot fordonstrafik på smala gator.