prot · H70931 · 2019-11-13 00:00:00 — Den handlade om huruvida man skulle kunna straffa länder som inte följer rättsstatliga principer med indraget EU-stöd. Det handlar om viktiga saker som oberoende rättsväsen, fria medier och annat som är centralt i en demokrati. Alla svenska ledamöter röstade för detta utom ledamöter. De röstade inte för detta. Min fråga till är: Är det inte ganska rimligt att till exempel kunna dra in jordbruksstöd eller regionalt stöd om ett land bryter mot grundläggande demokratiska och rättsstatliga principer? 54 (SD) replik: Jag kan tycka att det är rimligt att man generellt ser över till exempel jordbruksstöd och andra stöd som i princip är ett nettobidrag från till andra EU-länder. Det tycker jag att vi bör göra och , framför allt från den här församlingens sida. När det kommer till EU:s befogenheter och möjligheter att lägga sig i andra länders inrikespolitik kan jag, när beskriver det på det sätt som han gör , i princip tycka att det är rimligt att vi markerar på något sätt om det är så att något enskilt medlemsland gör någonting som vi tycker är konstitutionellt eller grundlagsmässigt vidrigt eller som på något sätt otvetydigt bryter mot de internationella konventioner som vi alla är bundna av. Jag tycker inte att det är orimligt. Men det är ju inte så enkelt. Jag vill påstå att är . är , är , är och vilka andra länder det nu är man kritiserar i de här sammanhangen. Vi är alla medlemmar av Europeiska unionen, och det är klart att vi inom ramen för det på något sätt måste kunna ha villkor som vi kommer överens om. Men det ska väldigt mycket till, herr talman, för att EU ska in och lägga sig i sådant som inte är EU:s kompetens. Det är själva grundinställningen som vi har när det gäller de här frågorna. Däremot kan jag tycka att till exempel kan markera om man tycker att det är rimligt. Men jag tycker att det är orimligt att EU ska göra det. Jag tycker inte att det är det ett europeiskt samarbete ska syfta till. Ett europeiskt samarbete ska inte syfta till att likrikta, att ge sig in i enskilda länder och tala om att nu gör ni minsann fel och ska ni göra rätt, annars straffar vi er. Jag tycker att det är fel utgångspunkt för det europeiska samarbetet, för det uppmanar inte till samarbete. Tvärtom manar det till splittring, och det vill vi inte ha mer av i . 55 (V) replik: Herr talman och ! Det var ett långt och lurvigt svar. Kanske, kanske inte, kanske ändå, men jag tror inte det. Ungefär så tror jag att man kan sammanfatta svar. Det är dock inte sant att det här inte är EU:s kompetens. Det finns ju ett speciellt förfarande, artikel 7-förfarandet, och det finns hänvisningar till relevanta konventioner som slår fast saker om mänskliga rättigheter. Det säger någonting när inte vill att man ska leva upp till just de delarna av fördraget eller kanske inte vet om han vill det. Jag har därför en annan fråga: Anser att lever upp till rättsstatliga principer ? 56 (SD) replik: För att svara enkelt på fråga: Ja, i princip gör man väl det. Däremot finns det säkert anledning att i detalj kritisera vissa enskilda saker. Det finns säkert anledning att i detalj kritisera till exempel korruption och annat som förekommer inte bara i utan också i många andra länder med den bakgrund som har. Jag har inga problem att göra det. Jag tycker att vi ska göra det. När andra länder i vår del av världen på något sätt avviker från det som vi tycker är grundläggande ska vi kunna kritisera. Men jag tycker att det måste vara vi som gör det. Det ska inte vara en påtryckning som man gör inom ramen för EU, för jag hävdar att detta inte är EU:s uppgift. Jag tycker inte att det är EU:s uppgift att i det avseendet lägga sig i enskilda länders konstitution eller möjlighet att forma sin egen politik och sitt eget samhälle. EU ska vara ett samarbete, inte en överstatlig påtryckning. 57 (L) replik: Den europeiska gemenskapen och det europeiska organiserade samarbetet handlar om frihet, om fred, om demokrati, om vårt eget inflytande och om vårt framtida välstånd. När jag lyssnar på , herr talman, är det tydligt att han är nyfrälst när det gäller det europeiska samarbetet. Alltsedan klev in under fanor när han började sin politiska karriär har han motverkat detta samarbete, som han föraktfullt kallar för koloss där är en lydstat och där allt kraftigt ska minskas. Min fråga är i grunden: Är och för det europeiska samarbetet? Bakgrunden till den frågan är viktigare . Vi ser en världsutveckling där den amerikanska administrationen rullar tillbaka sina starka liberala ambitioner. I detta vakuum som uppstår på världsscenen kommer andra krafter in. Vi ser hur blir mer aggressivt med sina påverkansoperationer och sin militära upprustning. Vi ser hur kinesiska intressen köper upp företag och gör infrastrukturinvesteringar runt om i . Det är hamnar i , och helst vill man väl köpa delar av också. Det där måste vi vara vaksamma på. Vi står starka tillsammans; ensamma faller vi. Min fråga är helt enkelt: Vilka förändringar vill vidta för att stärka kärnan i det europiska arbetet för freden, för jobben och för medborgarnas välstånd i men också i hela ? 58 (SD) replik: Som jag sa i mitt inledningsanförande är respekten för nationalstaternas autonomi och självbestämmande en förutsättning för detta starka som långsiktigt kan hålla samman och samarbeta för att hantera gemensamma problem. Utvecklingen från detta mot mer av överstatlighet, mer centralisering och mer klåfingrighet är en fara för ett blomstrande, långsiktigt europeiskt samarbete. Jag är inte nyfrälst på något sätt. Jag har varit för ett europeiskt samarbete så länge jag kan minnas, därför att varje tänkande, intelligent människa förstår att vi behöver samarbeta med andra länder för att lösa problem som är gemensamma. Men bara för att man säger att man är för en viss typ av samarbete, herr talman, betyder det inte att man är för allt som EU gör . EU gör mycket som EU inte borde göra. EU borde fokusera mer på sådant som vi har pratat om tidigare, det vill säga gemensam gränsbevakning. Man borde samarbeta mer kring att stärka trygghet och säkerhet och när det gäller problem som inte kan kopplas till ett enskilt land, till exempel miljöproblem, problemen i och klimat- och energifrågor. Sådant bör EU vara en arena för, men det betyder inte att allt som EU gör bör ligga på europeisk nivå. Där skiljer vi oss åt. Jag har ställt frågan till den förre ledaren för parti vid ett antal tillfällen om det finns något område som Liberalerna inte är beredda att ge EU makt över. Jag har fortfarande inte fått svar på det. Där skiljer vi oss åt. Jag vill att EU ska ha mindre makt än man har . Liberalerna vill att EU ska ha mer makt – gärna makt över precis allting. Det tycker jag är ett problem, därför att då har vi inte respekt för nationalstaternas autonomi och självbestämmande, vilket jag tror är en förutsättning för att det här ska fungera långsiktigt. 59 (L) replik: har alltså varit för EU-medlemskapet i hela sitt liv. Det är helt fantastiskt! Du har ju varit med i ett parti som har sagt nej till detta sedan jag började ha skoldebatter. Det var ganska länge sedan, som du kan se. Ni har sagt nej, nej, nej. har sagt att nej, detta ska vi inte ha, det är en koloss, vi blir en lydstat, det är europeisk chauvinism och vi ska värna det svenska. Men är du för ett medlemskap, helt plötsligt. Hela idén med det medlemskapet är att vi lösa problem gemensamt. Vi kan inte lösa brottsligheten ensamma. Vi kan inte ensamma lösa klimathotet och den katastrof som stirrar på oss. När det gäller vårt välstånd i och de europeiska värderingarna om öppenhet och respekt för varandra måste vi jobba ihop. Om vi inte håller ihop och fattar gemensamma beslut och går framåt kommer det ju in andra intressen som är ganska obehagliga, ofta ganska nationalistiska och ganska populistiska. Det vill inte vi liberaler se. Jag påminner stillsamt om att vi i kammaren brukar tala via talmannen och inte säga ”du” rakt över golvet. 61 (SD) replik: Det är detta som är Liberalernas och framför allt vänsterliberalernas syn på det här. Det går liksom inte att debattera de här frågorna med vänsterliberalerna, för de jämställer alltid samarbete i med EU. Jag har inte sagt att jag har varit för EU-medlemskapet hela mitt liv, utan jag har sagt att jag har varit för ett europeiskt samarbete så länge jag kan minnas. Det har jag, naturligtvis, eftersom jag förstår att vi behöver samarbeta. Det betyder inte att jag tror att EU i grunden, som det är , och framför allt vad det har utvecklats till, är rätt sätt att samarbeta på. Men det jag däremot har accepterat är att EU just nu är det som finns för samarbete. Jag kan då göra på två sätt. Antingen kan jag motarbeta samarbetet fullständigt och säga att vi inte vill ha det, att det är dåligt, eller så kan jag försöka vara konstruktiv och förändra samarbetet till något jag kan acceptera. Det är vad jag gör, tror på och tror är bra. 62 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Ett ständigt återkommande tema från är hur vi på bästa sätt ska se till intressen, det vill säga att vi inte ska dela med oss av våra tillgångar om vi inte får något tillbaka. Men har i klimatdebatten varit tydliga med att inte ska gå före och ta större ansvar för klimatet, utan i stället ska någon annan göra fler insatser någon annanstans. röstar konsekvent emot alla förslag som innebär ökade klimatsatsningar både i och i EU. Konsekvensen av detta är att EU stannar i ett energiimportberoende. Det sker nettoimport av fossila bränslen till en nivå av . Främst kommer oljan och gasen från . Jag undrar på vilka grunder vill behålla i ett oljeberoende, till exempel genom att rösta emot ambitiös klimatpolitik, att sänka bensinskatten i och att motarbeta förnybara bränslen och energikällor. Vad är det som får att prioritera att fortsätta att vara beroende av och främja oljeintressen i och i , när vi kan göra oss självförsörjande på energi i och i ? Hur passar detta in i SD:s och andra så kallade nationalistiska partiers intressen, det vill säga att går till att betala fossila bränslen till länder i och till ? Bara till går . pratar om medlemsavgiften, som är på 40 miljarder – det är mycket pengar – men ska vi inte göra oss oberoende av import från dessa stater? 63 (SD) replik: Jag tror att varje parti i den här församlingen arbetar för att minska oljeberoendet och göra oss oberoende av olja, i synnerhet olja från skurkstaterna som lyfter fram. Men det är inte, herr talman, mitt parti som motverkar det arbetet, utan det är regeringen. Det är regeringen som slår sönder ett fullt fungerande klimatneutralt energisystem, kraftproduktion, och gör oss beroende av mindre stabila kraftslag som oundvikligen kommer att göra oss beroende av import av just gas och olja. Då övergår det mitt förstånd, herr talman, hur man kan stå här i kammaren och stoltsera med detta och sedan anklaga mig och andra för att göra det som man faktiskt gör själv. Jag tror, herr talman, att kan spela en viktig roll både i ett europeiskt och i ett globalt perspektiv när det handlar om att minska utsläppen. Men det är inte genom att primärt minska utsläpp i som vi räddar klimatet eller minskar utsläppen globalt. Jag har aldrig, herr talman, förstått nationalismen som finns hos och en del andra partier när det kommer till klimatpolitik. I alla andra sammanhang är man motståndare till nationalism, och man är motståndare till nationer över huvud taget. Men när det kommer till klimatpolitiken är det så viktigt var utsläppsminskningarna sker. Det är till och med så viktigt att man är beredd att omöjliggöra ett drägligt liv för människor som lever i stora delar av vårt land, därför att just i ska vi minska utsläppen. Jag har en fråga, herr talman, till . Är det mest effektivt att minska utsläppen från till exempel bilar i inland eller att minska utsläppen i ? 64 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Jag konstaterar att är nationalistiska förutom när det handlar om att ta ansvar för framtiden och klimatet. Jag tycker att solidaritet är bra, men jag har ingen solidaritet med oljeintressen. De ekonomiska intressena från olja och fossila bränslen är astronomiska. är världens största oljeexportör. Nyss hörde vi om det saudiskt ägda oljebolaget , som är på väg att börsintroduceras. De har haft i intäkter. Det är mer än något annat bolag på jorden. Det är från dessa oljejättar som vi måste köpa bensin. På vilket sätt, , gynnar det den vanliga svensken på landsbygden att sitta fast i dyrt, olönsamt och osäkert fossilberoende med olja och gas från och ? 65 (SD) replik: Om vill ge sig in i inland och försöka hitta olja där får hon gärna göra det. Jag vet inte om det skulle vara så mycket bättre. Apropå fråga; det gynnar ingen att vara beroende av dessa företag eller skurkstater, som pratar om. Men däremot missgynnar det människor i vårt land. Det handlar om vanliga människor av kött och blod som behöver ta sig till arbetet, som behöver hämta ungarna på dagis, köra till fotbollsträningen eller vad det nu kan vara. De drabbas – missgynnas – av att det blir dyrare att transportera sig, men de måste ändå transportera sig. Det är problemet. Jag kan svara på den fråga jag ställde till : Det är mer effektivt att minska utsläppen i än att göra det från bilar i inland. Klimatet är globalt. Klimatproblematiken är global. Den är inte kopplad lokalt, och den har lite med inland att göra. Under kammarens sammanträde har , , framställt ett yrkande om misstroendeförklaring mot justitie‑ och migrationsminister , Socialdemokraterna. Enligt 13 kap. 4 § regeringsformen ska ett sådant yrkande väckas av minst en tiondel av ledamöter för att tas upp till prövning. Det innebär alltså att minst 35 ledamöter ska stå bakom yrkandet. Av den skrift som har överlämnat framgår att regeringsformens krav är uppfyllt. Yrkandet bordläggs nu en första gång. Min uppfattning är att när förtroende för ett statsråd ifrågasätts bör den frågan prövas så snart det kan ske. Det är en viktig princip att en sådan fråga inte står obesvarad än nödvändigt. Prövningen av yrkandet kommer därför att äga rum redan nu kl. 9.00. 67 (C): valde vi att säga ja till ett svenskt EU-medlemskap. Jag är glad att vi tog det steget. EU och det svenska EU-medlemskapet är värt att försvara. EU har på många sätt gjort starkare, och har på många sätt gjort EU starkare. Men om gemenskapen mellan EU:s länder om fortfarande ska vara en kraft för förändring, förbättring och förhoppning måste vi rikta blicken framåt. Vi måste arbeta ännu hårdare för ett grönt, demokratiskt och frihetligt . Miljö- och klimatutmaningarna tar ingen hänsyn till gränser. Det är bara ett modigare och grönare EU som kan ge oss förutsättningarna att nå både svenska och gemensamma globala miljömål. Det handlar om att stoppa spridningen av giftiga kemikalier och nedskräpningen av våra hav, att minska utsläppen och värna den biologiska mångfalden. Det är därför har varit drivande i att skärpa EU:s gemensamma klimat- och miljöarbete. Vi drev på för att EU:s nya ordförande skulle utlova A European . Det är något som ska läggas fram under hennes 100 första dagar, med en tydlig instruktion för hur EU ska kunna nå målet om en klimatneutral kontinent till 2050. Det löftet måste nu också fyllas med konkret innehåll. Vi måste ta ännu hårdare tag mot plasten i våra hav och vattendrag. Vi måste skärpa förbudet mot engångsartiklar i plast och se till att ännu fler produkter omfattas av förbudet under kommande . Vi måste se till att lagstifta för att stoppa både mikroplaster i hygienartiklar och andra skadliga ämnen i produkter som vi använder i vår vardag. Vi måste lägga i en ännu högre växel för att minska utsläppen, både genom högre ambitioner och genom skarpare verktyg. Där är EU:s gemensamma klimatlag ett viktigt steg som gör det tydligt vad som gäller – om medlemsländerna inte når de mål vi har satt upp ska det få kännbara konsekvenser. Vi måste bredda EU:s utsläppshandelssystem så att det även omfattar sjöfarten, och vi måste börja auktionera ut flygets utsläppsrätter i stället för att dela ut dem gratis. För oss är det en självklarhet att alla plan som startar eller landar inom EU ska ingå i systemet och vara med och betala, liksom att höja priset för utsläppsrätter inom EU genom att införa ett prisgolv. Men vi bygger inte ett grönare med enbart förbud och hårdare regler – tvärtom. En förutsättning för ett grönare är tillväxt, företag och innovationer. Därför måste vi investera i gröna innovationer och i de företag som förändrar och som vågar gå före med bland annat den nya generationens miljöteknik för minusutsläpp. gröna röst har varit med och lagt grunden för den mest ambitiösa miljö- och klimatpolitiken i . Vi har visat hur kan vara ett grönt föregångsland inom EU, och vi har suttit med vid förhandlingsborden i arbetet med att också göra EU till en grön förebild globalt. Vår röst för ett grönare kommer aldrig att tystna. Vår röst hörs också klart och tydligt i kampen för ett fritt och demokratiskt . Historien har lärt oss att den som tror på den liberala demokratins kraft och styrka också måste vara beredd att försvara den mot dem som vill något helt annat och som ser liberalismen och liberala värden som sin huvudfiende. EU är en manifestation av vad liberala demokratier kan uppnå tillsammans. Det är därför och bekämpar EU, och det är därför så tydligt står upp för det europeiska samarbetet. I kampen mot dessa mörkerkrafter måste retoriken om öppenhet också kombineras med skarpa politiska förslag. har föreslagit flera förändringar för att värna öppenheten och människors lika värde inom Europeiska unionen. När hbtq-personers rättigheter och frihet inskränks och när det fortfarande finns länder inom EU som inte erkänner samkönade äktenskap eller partnerskap blir konsekvensen att den fria rörligheten inte gäller alla. Det är oacceptabelt. vill se en ny lagstiftning på EU-nivå som garanterar den fria rörligheten för alla. Lagen ska förhindra medlemsländer från att diskriminera hbtq-personer som är gifta eller har ingått partnerskap och som vill utnyttja den fria rörligheten. Maka eller make i samkönade äktenskap ska aldrig kunna nekas de socialförsäkringar och skatteförmåner som andra EU-medborgare har rätt till. Om man som medlemsland i EU inte klarar av att leva upp till dessa självklarheter – om man inskränker människors rörlighet och frihet, politiserar domstolar, tystar enskilda journalister och inskränker pressfriheten – måste det få konsekvenser. Vi kan inte längre se på när en hårdför högerpopulism försöker att kuva sina egna medborgare och i förlängningen hota hela det europeiska samarbetet. vill sätta ett demokratilås på EU:s budget så att man ska kunna stoppa utbetalningarna av EU-stöd efter fastställda kriterier om rättsstatens principer. Ska EU på allvar kunna fortsätta att föra de liberala demokratiernas talan i världen måste unionen också stå stark ekonomiskt, fru talman. Att riva handelshinder, knyta människor närmare varandra och förstå företagens roll i bygget av ett välmående är en central del av unionens historia. Det är också detta som måste vägleda oss framåt. I tider av oro hörs nu allt fler röster mot . Krafter i lockar med löften om att slutenhet skulle stärka det egna landet. Men ensam är inte stark. Den som skriker högst har inte alltid rätt. Vi behöver inte mer av arga Hulken. Som han uttryckte det : Ju argare han blir, desto starkare blir han. Vi behöver snarare fler ansvarstagande, liberala och gröna krafter som kan ta framåt. Tillsammans med den allt större skara av optimistiska, gröna och liberala systerpartier som vinner mark runt om på den europeiska kontinenten kommer att slåss för att EU ska vara en frihetlig fyr för resten av världen och visa att vägen framåt är demokrati, marknadsekonomi och klimatansvar. Tillsammans kommer vi att fortsätta att gå framåt mot ett grönt, demokratiskt och frihetligt . 68 (V) replik: publicerade ett helt häpnadsväckande reportage om EU:s jordbrukspolitik och om hur den utnyttjas och missbrukas, måste man nog säga, i flera länder. De pekar till exempel på att regeringen i delar ut stora landegendomar till dem som är politiskt lojala med medan andra bestraffas. De pekar också på markrofferi – det man kallar landgrabs – i och , där små jordbrukare trängs ut med maffialiknande metoder och där det är stora konglomerat eller personer med politiska kontakter som får dessa mycket omfattande jordbruksstöd. I får premiärministern i jordbruksstöd, och han är miljardär. Han har blivit rik inte minst på lite tvivelaktiga affärer i samband med privatiseringar och annat. Detta visar på ett systemfel i EU:s jordbrukspolitik. Det skulle inte vara så svårt att göra någonting åt det; man skulle kunna sätta ett tak för hur mycket varje person eller jordbruksföretag kan få i stöd från den gemensamma jordbruksbudgeten. har också tagit fram en sådan modell. Det skulle göra det väldigt svårt att agera på detta sätt och missbruka jordbruksstödet med politiska syften så som sker. Är för att sätta ett sådant tak? 69 (C) replik: tar upp ett väldigt viktigt område, nämligen hur vi hanterar våra gemensamma skattepengar och hur vi ska värna EU:s medel för att bli starka vad gäller konkurrenskraft och vad gäller till exempel de gröna näringarna. För del vill vi i första hand se till att värna att svensk landsbygd och svenska bönder inte ska betala för brexit – det är en viktig del. När det gäller innehållet i EU:s jordbrukspolitik vill vi också att det ska vara mer av motprestation, det vill säga att man ska få betalt för det arbete man gör för klimatet, för miljön och för den biologiska mångfalden. Detta är någonting som är viktigt och som jag vet att svenska bönder också tycker är angeläget. Det är mycket riktigt så att till exempel och premiärminister har använt dessa pengar på ett felaktigt sätt. Kontrollen och sanktionerna måste förbättras. Man ska använda detta korrekt. Jag vet att vårt parti inom , , nu utreder agerandet från – som partiet heter – i detta. Det tycker jag är rimligt. De medel som finns ska användas korrekt. 70 (V) replik: Av EU:s jordbruksstöd går till av mottagarna. Det gynnar framför allt stora godsherrar och jordbruksföretag. Därför beklagar jag att undvek att svara på frågan om att sätta ett tak för stöden. Detta skulle vara effektivt för att komma åt missbruket, till exempel från den mångmiljardär i som kammar hem så mycket EU-pengar. Men ibland är kanske inget svar också ett svar. Jag har därför en annan fråga. Jag håller med om mycket av det som sas från talarstolen av om klimatfrågan. Men en väldigt enkel sak är ju att ta bort de EU-subventioner som går till verksamhet som faktiskt förstör klimatet, exempelvis till att bygga nya motorvägar eller till nötköttsproduktion. Så länge EU ger direkt ekonomiskt stöd till sådant som ökar utsläppen är det ju kontraproduktivt. Kanske kan tänka sig att i alla fall göra detta? 71 (C) replik: står här och ler och tycker att det är lite småroligt när han föreslår att svenska nötbönder inte fortsatt ska få stöd för att kunna bedriva en konkurrenskraftig livsmedelsproduktion. Det är häpnadsväckande! Vi måste kunna förena ett aktivt klimatansvar, i förlängningen en fossilfri livsmedelsproduktion, med att hålla våra landskap öppna, försvara den biologiska mångfalden och försvara de gröna näringarna i men också i andra länder. Här är ett föredöme. För del är det viktigt att värna såväl stora som små jordbruk. Därför är vi inte intresserade av att sätta det här specifika taket. Men vi är intresserade av kriterier, kontroller och sanktioner om man inte följer kriterier. Vi tycker framför allt att det är viktigt att kunna se att utan de gröna näringar som finns i och i övriga EU når vi inte våra miljö‑ och klimatmål, och de är viktiga att försvara. 72 (V): Europeiska unionen och dess medlemsländer står inför mycket stora utmaningar . uppfattning är att Europeiska unionen inte fungerar på ett sätt som klarar av de utmaningarna. Europeiska unionen måste förändras. Vi ser en dramatiskt ökande ojämlikhet i många EU-länder.