prot · H7097 · 2019-09-19 00:00:00 — Många av de elever som under den normala skolgången i klassrummet har hjälpmedel får inte med sig dem i samband med provsituationen. Och det blir ännu viktigare att det fungerar i samband med de nationella proven, herr talman, när både regeringen och Liberalerna och hela skolpolitiken går åt ett håll där resultatet på det nationella provet kommer att vara ännu mer påverkande och ännu viktigare vid betygsättningen av eleverna. Jag har inför debatten naturligtvis kontaktat och pratat med högsta ansvarig, som har tolkningsföreträde när det gäller de nationella proven. Deras bedömning, i alla fall, är inte att översynen av kurs‑ och ämnesplanerna skulle lösa ut frågan. De är inte färdiga med översynen, men deras besked var att åtgärden i sig inte kommer att lösa problemet. Jag hoppas att regeringen kan vidta nya åtgärder i syfte att hitta en lösning. 12 Utbildningsminister (S): Det blir lite motsägelsefullt när säger att vi ska ha kvar krav på läsförståelse i kunskapskraven i skolan, att vi ska ha kvar nationella prov som prövar förmågan i förhållande till de kunskapskrav som finns och att vi ska ha kvar ett system där de nationella proven ges på ett sådant sätt att de stöder betygsättningen. Det är ju just det här förhållandet som gör att frågan är komplicerad. brukar reta sig på att jag hänvisar till olika åtgärder och hans ansvar i utbildningspolitiken. Men må ändå förlåta mig om jag citerar något ur svaret på en fråga som fick från som utbildningsminister. Han skrev klart och tydligt: ”Det betyder att eleven inte kan lyssna på en text i ett prov istället för att läsa den, eftersom man då inte har prövat förmågan att läsa med flyt. Det finns dock andra sätt att ge eleven stöd, exempelvis kan eleven få längre provtid eller provet delas upp på flera tillfällen.” Vi har också möjligheten att se till att elever i enlighet med anvisningar får skriva prov med större text. Men svårigheten ligger just i att vi i våra kunskapskrav och i våra kursplaner har ett krav på att elever ska lära sig att läsa med flyt. Vi har också ett krav på att de nationella proven ska pröva elevernas förmåga i förhållande till kunskapskraven. Jag är verkligen den första att erkänna att detta är en riktigt svår fråga. Det är en svår fråga för många elever, för många föräldrar och för många lärare och rektorer som är satta att fullgöra det som vi i och regeringen har sagt åt dem att göra. De förtjänar ett starkt stöd från vår sida. Jag kommer att följa frågan noga. Men jag har fortfarande väldigt svårt att se hur en lösning ska kunna komma runt det förhållande att vi i våra kursplaner – som här så klart och tydligt säger att han ställer upp på och vill ska finnas kvar – har krav på att elever ska lära sig att läsa med flyt och visa sin läsförmåga. Jag hoppas att vi ska komma en bit på väg med de översyner som görs av och med digitaliseringen av de nationella proven. Jag hoppas också att vi gemensamt ska kunna ge stöd till skolans folk, så att de verkligen kan få den kraft och de resurser som behövs för att förklara för föräldrar och elever att ett nationellt prov i årskurs 3 inte är betygsstödjande. Det är också en stor och god möjlighet att upptäcka olika former av behov som elever har och som kan föranleda att eleverna får stöd i skolan framöver. Vi ska i vår skola se till att de nationella proven beaktas särskilt när man betygsätter. Men som är mycket väl medveten om är det till syvende och sist lärarens bedömning av elevernas kunskaper och förmågor i förhållande till kunskapskraven som avgör hur betygen sätts. Alla föräldrar och alla elever ska veta att läraren har det sista ordet i betygsättningen, även om det nationella provets resultat ska beaktas särskilt. Jag blev väldigt glad över det brev om den här frågan som jag fick från . Jag vill minnas att jag avslutade svaret med en förhoppning om att vi skulle kunna träffas och diskutera de här frågorna. Jag hoppas att jag inte strök den formuleringen i sista sekunden. I så fall återkommer den formuleringen, för här har och jag ett gemensamt intresse. Vi vill säkerställa att elever i svensk skola lär sig läsförmåga på ett bra sätt. Vi vill säkerställa att kunskapskraven speglas i de nationella proven. Vi vill också säkerställa att alla elever kan visa sina förmågor och kunskaper på ett rättvist och bra sätt. 13 (L): Jag är stolt över de skolreformer som genomförde och inte minst den kunskapsinriktade skola som han drev igenom jagad och kritiserad av Socialdemokraterna. Jag har inga problem med den politiken. Inte ens skolministern och våra skolmyndigheter är överens i frågan. Det är därför jag i min interpellation ställde frågan om det kan bli aktuellt med instruktioner till skolmyndigheterna. Specialpedagogiska skolmyndigheten tycker en sak i den här specifika frågan när det gäller dyslexi och nationella prov medan landar i en helt annat juridisk och pedagogisk bedömning. Eftersom har tolkningsföreträde enligt instruktionen är det dess svar som gäller. Så långt accepterar jag det. Men i syfte att gå vidare och lyssna in hur SPSM, som är expertmyndighet när det gäller elever i behov av stöd, tycker jag ändå att regeringen i varje fall borde ta den boll som vi här levererar från Liberalerna och försöka hitta en lösning den vägen. Det måste finnas möjligheter. Det lät lite grann som att man undrade: Är beredd att sänka kraven så att vi får igenom de här eleverna? Inte någon mamma eller pappa, organisation eller någon som har kontaktat mig i den här frågan har krävt att vi politiker ska sänka ribban och kraven. Låt de elever som har hjälp i sin vanliga skolgång, i sin vanliga matematikundervisning eller svenskundervisning, även använda samma hjälpmedel till exempel i samband med nationella prov men utan att straffas för det. Det är mitt budskap och det som jag tycker ska vara vägledande i de fortsatta diskussionerna. Digitalisering och översyn av kursplaner löser inte det problemet. Tack för debatten! 14 Utbildningsminister (S): Tack, , för möjligheten att diskutera denna viktiga fråga som är så angelägen för så många! Jag är väldigt tacksam för att jag lever i där dyslexi inte är ett straff. Jag är väldigt tacksam över att leva i där barn som har dyslexi kan gå i svensk skola och slipper känna sig dumma som fallet ofta var när jag gick i skolan och ännu värre när mina föräldrar gick i skolan. Jag är oändligt tacksam för det arbete som och en stor och bred kår av forskare gör för att stärka våra möjligheter och förutsättningar att ge elever med dyslexi bästa möjliga stöd att klara skolan på ett så bra sätt som möjligt. Vi vet och är helt överens om, , att de elever som får rätt stöd ska ha alla möjligheter att klara sig igenom den svenska skolan. Jag hoppas, trots vad säger, att vi ska komma en bit på väg när det gäller digitaliseringen av de nationella proven. Jag hoppas att vi ska komma en bra bit på väg när det gäller översynen av kursplaner och ämnesplaner, även om vill grusa mina förhoppningar på den punkten. Jag hoppas också att vi med gemensamma medel ska kunna se till att vi i skolan får det som jag tror är det allra viktigaste för att våra lärare, specialpedagoger, rektorer och elevhälsan ska kunna ge de eleverna det stöd de så väl behöver. Det handlar om goda möjligheter att förbereda och genomföra de nationella proven. Det gäller att ge god information till elever och föräldrar om vad proven ska pröva och vad provens innebörd egentligen är. Jag tar utsträckta hand och fortsätter gärna diskussionen för att se till att vi kan säkra att den svenska skolan verkligen ger det stöd som varje elev behöver. Vi har kommit långt när det gäller att se till att barn med dyslexi får det stöd de behöver. Men vi har mycket kvar att göra. Tack, herr talman, för att jag fick diskutera denna angelägna fråga! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. Jag hälsar statsråden välkomna. Frågorna ska besvaras av infrastrukturminister , miljö- och klimatminister , statsrådet och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Infrastrukturminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 16 (M): har ett tilltagande problem med elkapacitet, i synnerhet i våra storstadsområden. skrinlade företaget , som ju är Malmös största privata arbetsgivare, sina expansionsplaner. Det gjorde man helt enkelt för att elsystemet i inte räcker till. I går lämnade regeringen sitt budgetförslag . Jag läste energiavsnittet och kan konstatera att det där inte finns några politiska förslag som skulle kunna lösa elproblemen i vare sig eller andra delar av . Framför oss har vi dessutom vad jag skulle säga är en önskad elektrifiering av både transportsektor och industri, men det är en utveckling som potentiellt kan hotas om elproblemen inte blir lösta. Med anledning av detta, fru talman, vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt tänker regeringen lösa de ökande elproblem vi nu ser i och andra delar av landet? 17 Infrastrukturminister (S): Tack för frågan, ! Det är sant att det kommer att vara en utmaning när vi framöver elektrifierar transportsektorn. Det är alldeles riktigt. Vi behöver göra detta för att vi ska kunna nå klimatmålen, stå upp för våra åtaganden enligt och reducera utsläppen ordentligt. Men det tål ju att påminnas om att vi exporterar ungefär lika mycket el som skulle krävas för att ställa om hela den svenska transportsektorn. Det är alltså inte så att vi är i någon allvarlig eller alarmistisk situation i ; vi har god tillgång till inte minst förnybar el. Sedan måste vi naturligtvis se till att bygga ut kapaciteten i näten, och just nu tiodubblas investeringarna. Det innebär alltså en kraftig kapacitetsökning. Det är dock sant att vi på lång sikt måste se över och skaffa oss en förberedelse för den utmaning som det kommer att innebära att elektrifiera hela transportsektorn. 18 (M): Energiministern sa i går att vi behöver mer lokal elproduktion för att möta de problem vi ser i och på andra ställen. Jag kan konstatera att regeringen har höjt skatten på kraftvärme, vilket har stängt lokal produktion. Många experter har dömt ut detta som dåligt i det kapacitetsläge vi har. Det slår framför allt mot och . Det finns miljöfördelar med det, men det finns kapacitetsproblem. kom ett nytt exempel på ett företag som inte kan investera i , och därför undrar jag: Vad tänker regeringen göra konkret för att lösa elproblemen i och på andra ställen? 19 Infrastrukturminister (S): Det är inte så att vi står inför några allvarliga elproblem – inte ens i . Dessutom håller vi rent konkret på att ställa om. Jag vill minnas att inte riktigt trodde på den kraftiga utbyggnad av vind-el vi nu ser, men den tillför ganska väsentliga delar till svensk energikapacitet . På samma sätt ser vi med solcellsstöd faktiskt till att få en ny, lokal energiproduktion. Vi ställer alltså om, och vi gör det handgripligen och påtagligt – inte bara i utan i hela . Vi gör det för klimatets skull men också för konkurrenskraftens skull. Kommunernas ekonomiska situation och värnskatten 20 (SD): Det är kris i landets kommuner. Över en tredjedel av dem räknar med att gå med förlust. Skulderna ökar och skatterna höjs i slutet av en högkonjunktur. I pratar man i termer av ”katastrof” – bland utomeuropeiska invandrare är arbetslösheten . befinner sig i subventionerade program, och bidragsberoendet är skyhögt. Så ser det ut runt om i landet, och jag är säker på att civilministern är bekant med situationen. har varnat för just detta medan politiker i denna kammare har suttit med armarna i kors. Enligt SKL krävs det nu för att hålla kommunerna vid liv, och enligt regeringens egna prognoser krävs det . Varenda krona och vartenda öre behövs. Socialdemokraterna är därför svaret skyldiga: Varför läggs en enda krona på att avskaffa värnskatten när vi har ett krisläge i landets kommuner? 21 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Den här regeringen kommer alltid att prioritera välfärden, och därför tillför vi nu kommunsektorn 5 ytterligare miljarder i generella statsbidrag. går vi fram med förslag om att förstärka den kommunala kostnadsutjämningen så att vi ser till att beakta de villkor som glesbygdskommuner har. För den här regeringen kommer glesbygden först. Vi måste se till att kommunerna i glesbygden får en större del av kakan. Frågan går därför snarare till : Vad tycker om utjämningssystemet? Är för att införa en förstärkt utjämning så att vi faktiskt omfördelar resurser från rika kommuner i storstadsregioner till de av landets kommuner som har det glesaste befolkningsunderlaget? 22 (SD): Att tvinga kommuner att ödelägga sin ekonomi tycker jag inte är att ta ansvar. Det är det vi har kunnat se , och det är det som är konsekvensen av regeringens politik. Faktum är att de i generella statsbidrag är 1 miljard mindre än vad regeringen lägger på att avskaffa värnskatten. I klartext kommer detta att innebära nedskärningar i skola, vård och omsorg. Det är en chockerande prioritering. Varför går inte välfärden före att avskaffa värnskatten för samma politiker i samma kammare som försatt kommunerna i den situation de nu befinner sig i? 23 Statsrådet (S): Välfärden kommer först, och det är därför vi har tydligt aviserat att de generella statsbidragen ska öka i jämn takt under hela mandatperioden. Det som har hänt och som påverkar kommunerna negativt är att den här kammaren, tack vare , , röstade igenom en budget som innebar stora besparingar i arbetsmarknadspolitiken. Det är och andra kommuner som tar notan för den nedskärningen. 24 (C): Min fråga till statsrådet handlar om arbetet mot tvångs- och barnäktenskap. har minst 44 barn förts ut ur mot sin vilja, enligt nya siffror. De har förts ut ur landet för att giftas bort med någon de har träffat. Siffrorna bygger på antalet ärenden till det nationella kompetensteamets stödtelefon, som sköts av i . Det är fruktansvärda siffror, men mörkertalet är sannolikt ännu större. Bakom varje siffra finns ett barn som har berövats rätten till sin barndom. Detta är fullkomligt oacceptabelt. Vi vet att det på nivå är stora skillnader mellan vilka insatser som görs i skolor och socialtjänst när det gäller att ingripa och förebygga fall av bortförande av barn. Det saknas en sammanhållen politik. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att skydda de barn som riskerar att föras bort, och vad avser man att göra för att vända utvecklingen? 25 Statsrådet (MP): Tack för den här väldigt viktiga frågan, ! Precis som lyfter är detta en stor problematik. Varje enskilt fall där vi har misslyckats med att hindra att ett barn förs utanför gränser är en tragedi och ett stort misslyckande. Det vi har gjort är bland annat att stärka den konsulära verksamheten inom för att se hur vi kan jobba för att människor som har förts utanför landets gränser ska komma tillbaka hem till . Men det absolut viktigaste är att vi förhindrar att barn och unga människor över huvud taget förs ut ur landet, för det är mycket svårare att jobba när vi inte längre har rådighet inom våra egna gränser. Det är otroligt viktigt att jobba med bland annat kunskapshöjande insatser. Vilka tecken finns det på att barn lever under hedersförtryck och på att det finns risk för att de kommer att föras ut ur landet? Där behöver komma in. Vi behöver också starkare åtgärder för att förhindra att barn och unga förs ut ur landet. 26 (C): Tack, , för svaret! Jag är jätteglad att statsrådet delar min oro när det gäller denna problematik, så att vi fortast möjligt kan mobilisera för att arbeta med frågor som rör hedersrelaterat våld och förtryck. Vi har med detta som en punkt i januariavtalet, och vi väntar på en utredning. Men trots det – i väntan på en utredning – är detta någonting som pågår här och . Jag anser att regeringen bör agera på ett mer kraftfullt sätt så att vi får stopp på denna utveckling. 27 Statsrådet (MP): Jag instämmer helt i detta. Vi behöver öka möjligheterna för myndigheterna att ingripa om det finns en oro för att barn ska föras ut ur landet. Det är ett ansvar för oss i politiken att se till att myndigheterna får dessa möjligheter. Det är också tydligt i januariavtalet att vi ska se till att öka möjligheterna för att göra insatser även när föräldrar motsätter sig det. Detta är också ett väldigt viktigt steg framåt. Barnens rätt till skydd och trygghet måste gå före föräldrarnas rättigheter. Barnet måste komma först. Avskaffande av skattebefrielsen för flyget 28 (V): Utsläppen från världens flygande har mer än fördubblats . Detta är helt ohållbart, och det strider mot de klimatmål som vi har satt. Ett skäl till denna snabba ökning är att flyget inte betalar någon som helst skatt på det bränsle som man använder. Utöver att detta driver på utsläppsökningen innebär det en subvention med . Denna skattebefrielse finns fastslagen i något som heter Chicagokonventionen. , tror jag, reser infrastrukturminister till det internationella luftfartsorganet i i . Här finns chansen att verka för att flygets skattebefrielse ska tas bort. Det är nu det gäller. Jag vill fråga infrastrukturministern om han tänker verka för att flygets skattebefrielse avskaffas vid , som inleds . 29 Infrastrukturminister (S): Jag uppskattar verkligen engagemanget när det gäller signalen om att flyget måste ta sitt klimatansvar. Ska vi kunna klara den utmaning vi har måste alla transportslag ta sitt ansvar. För sjöfarten och inte minst för fordonsflottan har vi både skatter och andra incitament som styrmedel. Vi jobbar med biodrivmedel och elektrifiering, och så måste vi göra också med flyget. Det handlar om en övergång till och introducering av biodrivmedel, enligt Wetterstrands utredning. Vi har dessutom spännande forskning om elflyg. Vi ska också internationellt verka för att ändra regelverket och möjliggöra beskattning av fossilt flygbränsle. Det ligger i januariavtalet, så det är naturligt att jag i internationella forum – såväl i Europeiska unionen som på – kommer att föra fram synpunkter som handlar om att flyget ska ställa om. 30 (V): Jag välkomnar detta, men jag undrar om infrastrukturministern skulle kunna vara lite mer specifik kring strategin att avskaffa flygets skattebefrielse. Infrastrukturministern säger att han ska ta upp det på . Det är väldigt bra. Har infrastrukturministern också byggt upp ett stöd, till exempel inom Europeiska unionen, så att det är fler länder som verkar för att flygets skattebefrielse ska avskaffas? Det är ju så vi kan få igenom detta. 31 Infrastrukturminister (S): Jag tror att mycket väl vet att detta är en komplicerad fråga. Det finns internationella konventioner som man inte lätt ändrar på. Det jag tänker tala om – och det gör jag både med europeiska kollegor och på internationella möten – är vikten av att flyget ställer om. Jag märker ett ökande intresse i hela Europeiska unionen. Det finns flera länder där mina kollegor nu tar liknande initiativ som vi tar i vad gäller flygskatt, introducering av biodrivmedel och krav på smartare landningsvägar för att minimera bränsleåtgången. Det finns faktiskt möjligheter att förändra flyget. Integrationen av utrikes födda kvinnor 32 GULAN AVCI (L): Det sägs att svensk jämställdhet ska gälla alla. Trots det har utrikes födda kvinnor alltför länge varit förbisedda i integrationspolitiken. Avsaknaden av ett tydligt jämställdhetsperspektiv har lett till att samhället inte har haft samma krav och förväntningar på att nyanlända kvinnor ska etablera sig. Detta problem belyser även i sin rapport om jämställdhetsintegrering av integrationspolitiken. Med anledning av detta lade vi liberaler fram ett förslag om att ett nytt delmål för jämställdhetspolitiken ska införas för att stärka utrikes födda kvinnor i den svenska integrationsprocessen. En majoritet av ledamöter röstade för vårt förslag, vilket ledde till ett tillkännagivande till regeringen. Jag är givetvis mycket glad över detta. Därför är min fråga till jämställdhetsministern hur arbetet går med att införa detta nya delmål i regeringens arbete. 33 Statsrådet (MP): Jag tackar Gulan Avci för frågan och för att hon ständigt lyfter upp dessa frågor på olika sätt. Jag delar helt uppfattningen att vi behöver ha ett starkt jämställdhetsperspektiv, inte minst när det gäller arbetsmarknadspolitiken och hur vi välkomnar människor på ett så bra sätt som möjligt till . Där har vi ett viktigt jobb att göra. Genom regleringsbrevet till Arbetsförmedlingen fattade vi beslut om att ska få användas till fler insatser, inte minst för utrikes födda kvinnor. Detta är ett exempel på att vi har fokus på dessa frågor, men vi behöver göra mycket mer. Jag känner givetvis till tillkännagivande, som kom in . Det är ju ett väldigt nytt tillkännagivande, och det är något som vi kommer att hantera framöver i . 34 GULAN AVCI (L): Jag tackar statsrådet för att hon delar uppfattningen att det är viktigt att man har tydliga insatser för att just utrikes födda och inte minst nyanlända kvinnor som kommer till ska ges förutsättningar till etablering och komma i arbete och få tjäna sina egna pengar. Det är inte minst viktigt för den ekonomiska friheten. Jag välkomnar också alla de satsningar som görs för att stärka kvinnors position på arbetsmarknaden. Jag hörde dock inte ministern säga tydligt var i processen man ligger för att detta delmål ska implementeras, så jag upprepar min fråga. 35 Statsrådet (MP): Svaret är att tillkännagivandet har kommit in och att vi kommer att behöva titta på det och bereda det. Det är där vi befinner oss i processen. Vi kommer att få återkomma längre fram, men jag har inte en tidsplan för det och kan inte säga exakt när och hur. Däremot är det ju så att tillkännagivanden är något som vi har att hantera. Detta är förstås ett tillkännagivande som jag känner till och som ligger på mitt bord. Vi kommer att få återkomma. Kostnadsutjämningssystemet och förhållandet stad–land 36 (S): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Det är nu aktuellt med ett förslag på ett förändrat kostnadsutjämningssystem för kommuner och landsting. Lite förenklat kan man säga att kostnadsutjämningen handlar om att fördela resurser för att kommuner och landsting ska kunna ge likvärdig service oberoende av förhållanden som är svåra för kommuner och landsting att påverka. Det har kommit kritik från flera storstadsregioner, framför allt från sådana som förlorar på kostnadsutjämningsförslaget. Flera menar att förslaget ställer stad mot land. Jag undrar därför vad statsrådet har för svar på denna kritik. Ställer detta förslag stad mot land? 37 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Nej, kostnadsutjämningen ställer inte stad mot land. Den ställer inte mot resten av landet. är beroende av att resten av landet har en likvärdig välfärd. är beroende av att resten av har en hållbar tillväxt. Det är regering och riksdag som har till uppgift att säkerställa att vi omfördelar resurserna till den offentliga välfärden så att vi kan säkerställa en likvärdig välfärd i hela . Gör vi inte det kommer klyftorna mellan land och stad att öka, och i slutändan kommer också att vara en stor förlorare på detta. Därför har det varit väldigt viktigt att se till att det förslag som regeringen snart kommer att lägga på bord beaktar de förutsättningar som bland annat har. Vi har sänkt taket för hur stor förändringen får bli, så att får möjlighet att anpassa verksamheten till det nya regelverket och så att det nya regelverket införs i takt med att statsbidragen ökar genom regeringens satsningar. 38 (S): Räcker det här förslaget för de ekonomiskt väldigt utsatta kommunerna, som kommer att få lite mer i det här systemet? Eller kommer det att behövas mer insatser för att de kommuner och regioner som har problem med ekonomin och med att ge den här servicen till medborgarna verkligen ska få chansen att ge den? 39 Statsrådet (S): Det korta svaret är: Nej, det räcker inte.