prot · H60982 · 2019-04-26 00:00:00 — Från regeringens sida har vi aviserat att vi ska fortsätta med det likvärdighetsbidrag som är helt nytt och unikt och faktiskt tar större hänsyn till elevernas behov än vad tidigare statsbidrag har gjort. Vi diskuterar hur vi ska säkerställa att vi motverkar en pedagogisk segregation, som man ibland talar om, det vill säga att de mest erfarna lärarna sällan finns i de skolor där behoven är som allra störst. Vi talar också om att man ibland måste lägga ned skolor. Det är något som jag inte är främmande för. När en skola har blivit så segregerad att man inte klarar av att bedriva en bra undervisning och man har kommit till vägs ände kan det vara bättre att lägga ned skolan än att tillföra resurser. Så gjorde man till exempel i , där ett antal skolor har lagts ned. De resultaten har inte varit entydigt negativa, tvärtom. Men likheterna upphör när vi närmar oss hur vi ska hantera det förhållandet att vi har en alldeles för stor segregation, till att börja med. På vilket sätt ska vi åtgärda roten till det onda, nämligen den ökande uppdelningen mellan olika skolor? Ja, här blir de politiska skillnaderna mycket, mycket större. För min del är det fullkomligt självklart att vi ska motverka också det som skapar en ökande segregation mellan elever och mellan skolor. säger att forskningen hävdar att skolvalet, så som det är uppbyggt, har en väldigt liten del i att skapa segregation. Jag skulle nog vilja säga att forskningen är mycket mer nyanserad på den punkten än vad hävdar. Faktum är: När vi införde det system för skolval som vi har i kom , den fristående organisation i som granskar ekonomiska frågor, med en fullkomligt förödande kritik av upplägget i de reformerna. Den kritiken formulerades i en rapport som den dåvarande regeringen tyvärr inte tog någon som helst hänsyn till. Jag kan rekommendera att läsa den rapporten, som på ett nästan otäckt sätt förutspår de problem som vi nu har sett komma i den segregerade svenska skolan. Jag tycker att det är en ansvarsfull politik att hantera effekterna av den ökande segregationen, men det är en mindre ansvarsfull politik att inte bry sig om orsakerna till den ökande segregationen i den svenska skolan. Där måste vi ta i de frågor som handlar om styrningen av skolan. Det är precis de frågor som statsministern talade om i regeringsförklaringen och precis de åtgärder som finansministern talade om i budgetdebatten. Vi går nämligen igenom de förslag som kom från och säkerställer att de blir ordentligt utredda. På en punkt vill jag dock ställa en motfråga till : Var hittar att jag på något sätt har förespråkat lottning i det svenska skolsystemet? Visa mig var jag har gjort det! 55 (M): Det är mycket glädjande att vi är överens om problemen i och bekymret med segregationen. Jag delar naturligtvis utbildningsministerns oro över hur det ser ut. Det handlar inte bara om skolan, utan det handlar om väldigt många områden. Vi har alla anledning att vara självkritiska. Vi har misslyckats med integrationen i . Jag tror också att vi kan vara överens om att bostadssegregationen är ett av de största bekymren. Men sedan, som sagt, skiljer sig våra uppfattningar rätt mycket åt. Vi kan prata om , som statsrådet har valt att göra. överlämnade en djuplodande expertanalys till den då ansvariga ministern; . Man konstaterade att både kvalitet och likvärdighet var hotade i det svenska skolsystemet. Man lämnade då skarpa åtgärdsförslag till för att råda bot på den ökade skolsegregationen. föreslog obligatoriskt skolval för minskad segregation, fler karriärlärare och ekonomiska incitament för att skickliga lärare skulle vilja arbeta i utanförskapsområden. Det handlar om stärkt lärarkompetens, uppryckning av svensk skolas styrning och ett starkare statligt ansvar för kvaliteten i skolan. Jag kan inte se att man under den föregående mandatperioden, 2014–2018, kom fram till ett enda förslag eller gjorde något av det som föreslog. Många av förslagen finns förvisso med i , och många av förslag är bra. Men ingenting av detta har blivit verklighet. avsatte vi extra pengar, som till och med har beslutat om, för att höja lönerna i utanförskapsområden – precis det som föreslår. Men inte ens det kan regeringen verkställa fastän pengarna finns och har beslutat om det. I stället väljer man att utreda mer och mer, och skolsegregationen ökar. När, , ska vi få se de skarpa åtgärder som sa till oss att vi skulle vidta? När kommer de? Är det så som statsministern säger – att förslag ska genomföras? Är det så som finansministern sa i budgetdebatten – att vi nu genomför förslag? Eller är det så som statsrådet säger här – att förslagen är under utredning? 56 Utbildningsminister (S): Den som vill genomföra lagstiftning på skolans område måste förstås utreda sakerna innan man går till med en lagstiftning. En annan ordning leder, tror jag, till en mindre genomtänkt skolpolitik förutom att det skulle rendera kraftig kritik från kammare. Jag är lite orolig över den lättsinniga synen på att ta fram väl genomarbetade förslag. Jag kan försäkra att de förslag som tog fram vilar mycket tryggt på till , och de genomförs nu på punkt efter punkt. Det finns ett förslag från som vi i regeringen tydligt har sagt att vi inte kommer att gå vidare med, och det är just förslaget om lottning. Jag efterlyser fortfarande ett svar på min fråga till . Eftersom i ett tidigare anförande påstod att jag hade öppnat för lottning vill jag veta i vilket sammanhang jag skulle ha gjort det. Det är nämligen så att vi i regeringen tydligt har sagt att vi inte kommer att gå vidare med förslag om lottning. Skälet är mycket enkelt: Det finns inte stöd för den åtgärden i riksdag. När det gäller de övriga förslagen från har flera av dem genomförts. Jag kan till exempel peka på det helt unika likvärdighetsbidraget, som uppgår till 3 ½ miljard och som enligt januariavtalet ska byggas ut. Det är en nödvändig och viktig pusselbit för att hantera effekterna av den bristande integrationen i den svenska skolan. Jag kan också konstatera att reglerna om urval till den svenska skolan är viktiga. Det är de regler som ofta pekar på. Det är de regler som avser när hon talar om lottning och förslag. Hur gör vi när det är fler elever som vill gå i en fristående skola eller en skola än det finns plats för? Ja, är regelverket sådant att en skola ska följa närhetsprincipen. Det är något som enligt ett flertal nya domar riskerar att starkt missgynna föräldrar som vill att deras barn ska gå i samma skola. Det försvårar för den så kallade syskonförturen. Men det handlar också om att en fristående skola kan tillämpa en köprincip som är ruggigt orättvis. Den gynnar barn födda mer än barn födda . Den gynnar barn vars föräldrar har koll. Och den gynnar barn vars föräldrar aldrig någonsin flyttar, vare sig inom eller från utlandet. Att åstadkomma ett mer rättvist antagningssystem kräver förstås en gedigen utredning. bad regeringen att tillsätta en sådan utredning. Det har vi gjort. Det är en utredning för och en utredning där man ser över hela finansieringssystemet för gymnasieskolan. Jag kommer naturligtvis att invänta resultaten av de utredningarna. Jag vill att detta ska gå fort, men jag vill också att det ska bli riktigt ordentligt gjort. Det handlar om system som är viktiga för miljontals föräldrar och elever och som inte får gå fel. tar också upp boendesegregationen. Jag är helt överens med om att det är en riktig bov i dramat när det gäller den bristande integrationen i den svenska skolan. Boendesegregationen är mycket allvarlig. Den måste bekämpas. Ett viktigt bidrag i den kampen blir förstås januariavtalets tydliga besked att vi ska se till att det som kallas för EBO inte kan vara så dominerande i den svenska boendedebatten som det har varit . Det kommer att ha stor betydelse för skolan. Men för den sakens skull kan vi inte underlåta att ge oss på de regler i skollagen som tyvärr förstärker segregationen i den svenska skolan. 57 (M): Jag ber att få tacka statsrådet för förtydliganden. Förhoppningsvis kan vi lägga idéer kring lottning och bussning av elever till skolor som en lösning på skolsegregationen åt sidan och i stället diskutera andra bra förslag för att öka det aktiva skolvalet. För att man ska kunna öka det aktiva skolvalet, som också har föreslagit, behövs det faktiskt inga lagändringar eller regeländringar. Det handlar bara om att vi tillsammans försöker se till att informationen om det fria skolvalet når ut till alla grupper och på många språk. Det skulle vi faktiskt kunna göra . De pengar som vi moderater och avsatte i årets budget för att öka lönen för lärare i utanförskapsområden går att verkställa , för pengarna finns redan och är utbetalade till , som bara väntar på att regeringen ska göra ett förordnande så att de kan verkställa det. Det finns alltså mycket vi kan göra . Allt behöver inte utredas. Många av de förslag som har lyft upp och som vi moderater har lagt fram skulle kunna verkställas , för det handlar inte om lagändringar utan om betydligt enklare saker som går att göra. Jag kan bara se fram emot att det är som statsrådet säger, att de kommer att verkställas och att man kommer att komma tillbaka med förslag så att vi kan försöka få ordning på svensk skola igen och se till att svensk skola blir den möjlighet för alla barn som en skola självklart borde vara. 58 Utbildningsminister (S): har haft ett av de mest högpresterande och jämlika skolsystemen i världen, och mitt mål som utbildningsminister är att vi ska ta oss tillbaka dit. Mot den bakgrunden vill jag verkligen välkomna att på det tydliga sätt de gör granskar den svenska skolan. budskap till är att vi måste ta i det som gjordes fel . talar klarspråk i sin senaste rapport – den stora rapporten om den ekonomiska utvecklingen i . Där talar klarspråk om att den marknadsstyrning som den svenska skolan är utsatt för leder fel. Den vilar på skakiga grunder, och uppmanas att förändra regelverket för skolvalet och för allt som hör skolvalet till. Enligt min åsikt kan vi göra detta som vi behåller en möjlighet för föräldrar och elever att välja vilken skola de helst vill gå i. Detta klarar andra länder, och det borde vi också klara. Den väldigt oreglerade skolmarknad som vi har är en viktig orsak – inte den enda, men en viktig orsak – till den ökande segregationen i den svenska skolan. Min uppmaning till är att lyssna till och ta det som de säger på allvar. Det är ingen vildsint rabulistisk tankesmedja på vänsterkanten som talar, utan det är i som uppmanar oss i att säkerställa att det svenska skolsystemet reformeras så att det kan bidra till en bättre likvärdighet. Jag kommer att göra vad jag kan för att säkerställa att så blir fallet, och jag hoppas få stöd från riksdag i denna fråga. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: med anledning av prop. 2018/19:107 Åtgärder mot handel med hyreskontrakt 2018/19:3076 av Momodou m.fl. (V) 2018/19:3083 av m.fl. (KD) 2018/19:3084 av m.fl. (SD) 2018/19:3087 av m.fl. (M) med anledning av prop. 2018/19:108 Fler tillval för hyresgäster 2018/19:3086 av m.fl. (M) med anledning av skr. 2018/19:97 om jämställdhetsintegrering av integrationspolitiken 2018/19:3082 av Gulan Avci m.fl. (L) § 19 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2018/19:205 Flygskatten och driftsstöd till flygplatser i av (M) till infrastrukturminister (S) 2018/19:206 Kompensation till flygplatser i vid återinförd flygskatt av (M) till infrastrukturminister (S) 2018/19:207 Transportstöd i av (L) till infrastrukturminister (S) 2018/19:208 Kostnaderna för regeringens klimatpolitik av (M) till finansminister (S) 2018/19:209 Klimatpolitikens kostnader av (M) till finansminister (S) 2018/19:210 Kronans styrka av (M) till finansminister (S) § 20 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2018/19:573 De transportpolitiska målen av (C) till infrastrukturminister (S) 2018/19:574 Utredning av internationella adoptioner av (C) till socialminister (S) 2018/19:575 Upprättelse efter folkmordet mot armenier av (SD) till utrikesminister (S) 2018/19:576 EU-böter av (C) till statsrådet (S) 2018/19:577 Internationella adoptioner av (C) till socialminister (S) 2018/19:578 Initiativ efter utredning av internationella adoptioner av (C) till socialminister (S) 2018/19:579 Bristande kvalitet på landets lärarutbildningar av (L) till statsrådet (S) § 21 Kammaren åtskildes . av tredje vice talmannen från dess början till och med § 15 anf. 38 (delvis) och av talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 3 Anmälan om kompletteringsval § 4 Anmälan om ersättare § 5 Utökning av antalet suppleanter § 6 Val av extra suppleanter § 7 Meddelande om partiledardebatt § 8 Ärenden för hänvisning till utskott § 9 Svar på interpellation 2018/19:187 om invandrarkvinnors situation på arbetsmarknaden 1 Arbetsmarknadsminister (S) § 10 Svar på interpellationerna 2018/19:131 och 132 om en ansvarsfull migrationspolitik 2 Justitie- och migrationsminister (S) 3 (M) 4 Justitie- och migrationsminister (S) 5 (M) 6 Justitie- och migrationsminister (S) 7 (M) 8 Justitie- och migrationsminister (S) § 11 Svar på interpellation 2018/19:162 om copyrightdirektivet 9 Justitie- och migrationsminister (S) 10 (C) 11 Justitie- och migrationsminister (S) 12 (C) 13 Justitie- och migrationsminister (S) 14 (C) 15 Justitie- och migrationsminister (S) § 12 Svar på interpellation 2018/19:163 om förbud att bära heltäckande slöja 16 Justitie- och migrationsminister (S) 17 (SD) 18 Justitie- och migrationsminister (S) 19 (SD) 20 Justitie- och migrationsminister (S) 21 (SD) 22 Justitie- och migrationsminister (S) § 13 Svar på interpellation 2018/19:185 om nedskärningar inom psykiatrin 23 Socialminister (S) 24 (SD) 25 Socialminister (S) 26 (SD) 27 Socialminister (S) 28 (SD) 29 Socialminister (S) 30 TREDJE VICE TALMANNEN § 14 Svar på interpellation 2018/19:124 om likvärdiga villkor för fristående och kommunala skolor 31 Utbildningsminister (S) 32 (M) 33 Utbildningsminister (S) 34 (M) 35 Utbildningsminister (S) 36 (M) 37 Utbildningsminister (S) § 15 Svar på interpellation 2018/19:125 om studiero i skolan 38 Utbildningsminister (S) 39 (M) 40 Utbildningsminister (S) 41 (M) 42 Utbildningsminister (S) 43 (M) 44 Utbildningsminister (S) § 16 Svar på interpellation 2018/19:126 om Samverkan för bästa skola 45 Utbildningsminister (S) 46 (M) 47 Utbildningsminister (S) 48 (M) 49 Utbildningsminister (S) 50 (M) 51 Utbildningsminister (S) § 17 Svar på interpellation 2018/19:171 om förslag om stärkt likvärdighet 52 Utbildningsminister (S) 53 (M) 54 Utbildningsminister (S) 55 (M) 56 Utbildningsminister (S) 57 (M) 58 Utbildningsminister (S) § 19 Anmälan om interpellationer § 20 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 21 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2019