prot · H60959 · 2019-03-05 00:00:00 — Man ska inte förskriva i onödan, för den dag vi behöver antibiotika vill vi naturligtvis inte att resistens mot den ska ha utvecklats. Jag vill understryka hur viktigt det är att detta arbete bedrivs på hemmaplan, så att vi kan fortsätta att vara föredömen, visa andra länder att detta är möjligt och arbeta på så som vi gör. I det internationella samarbetet – , som det kallas när man sluter sig samman – har allt fler länder gått med. Jag vet att större möten planeras där man försöker få med sig land efter land. Detta är ett initiativ som och tog för och som är oerhört angeläget. Vi ska inte försvåra för oss själva genom att inte kunna titta på statistik, till exempel. Det finns många skäl till att vi ska se till att ge förutsättningar för att kunna följa statistiken, men kan jag inte beskriva exakt hur detta ska gå till. Jag ber att få återkomma om det. 20 (M): Ministern har helt rätt i att det finns många skäl till att detta är viktigt. Jag vill stanna vid frågan om läkemedelsanvändningen och antibiotikaförskrivningen inom jordbruket. Det är fråga både om att tackla antibiotikaresistensen och om att slå vakt om det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Den extremt låga antibiotikaanvändning vi har inom svenskt jordbruk är den i särklass lägsta inom EU, och den är ett svenskt mervärde. Detta är något som svenska bönder förtjänar beröm och uppskattning för och förhoppningsvis också kan få några extra kronor för när de säljer sitt kött. Detta är viktigt utifrån det perspektivet och som en del i att förverkliga den livsmedelsstrategi som vi brett har ställt oss bakom i denna kammare. Jag är glad över att ministern blev en smula tydligare och gick från att tala om ambitioner till att tala om löften. Det är bra att ministern lovar att regeringen kommer att säkerställa att statistiken blir tillgänglig även fortsättningsvis. Jag instämmer helt i ministerns beskrivning av att detta kommer att kräva åtgärder på både kort och lång sikt. I det korta perspektivet har ett antal olika lösningar presenterats av berörda myndigheter, och det blir säkert någon av dem som regeringen sedan kommer att välja. Jag har respekt för att man avvaktar med detta arbete tills har presenterat sin konsekvensanalys. Som ministern nämnde behöver man rimligen titta på lagstiftningen för att hitta en mer långsiktig lösning och modell för hur statistikuppgifterna ska kunna hanteras i linje med sekretesslagstiftningen och rätt balanserat mot intresset att värna integriteten. Tack för svaret och debatten! 21 Socialminister (S): Jag vill bara försäkra mig om att jag uppfattades på rätt sätt när jag sa att vi lovar att vi ska göra allt vi kan på både kort och lång sikt. Jag kan inte överblicka alla möjligheter som vi har, men det är klart att detta är ett problem. Detta är beskedet. På lång sikt kommer det, precis som sa, att handla om att lagstiftningen behöver förändras. Detta tar som bekant tid, och därför behöver vi i väntan på det agera på annat sätt. Jag kan inte tala om hur det ska gå till, men vi behöver se över alla möjligheter vi har för att inte försvåra för alla som arbetar med läkemedel och som behöver tillgång till statistik. Detta är en oerhört viktig förutsättning för att se till att vi använder läkemedel på rätt sätt men också, i förlängningen, att vi använder våra skattemedel på rätt sätt. Inte minst detta är skälet till att landsting och andra vill ha ut statistiken. Antibiotikaresistensen är ett väldigt uppenbart användningsområde, men sannerligen inte det enda. Jag vill understryka att jag lovar att vi ska göra allt vi kan. Jag hoppas verkligen att det finns verktyg för oss att använda på kort sikt. På lång sikt handlar det om lagstiftning, som jag ser det. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2018/19:68 om läkemedelsförsörjning 22 Socialminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen har vidtagit och kommer att vidta för att säkerställa att brexit inte äventyrar svensk läkemedelsförsörjning eller produktion av läkemedel i . Därutöver har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till en strategi för läkemedelsförsörjning vid kris och krig. Låt mig börja med att beklaga planerade utträde ur EU. är en nära och viktig samarbetspartner till , och i och med deras utträde förlorar vi en nära allierad. Det pågår ett intensivt arbete på EU-nivå för att hitta lösningar på de problem på läkemedelsområdet som kan följa av en avtalslös brexit. Målet med detta arbete är att viktiga läkemedel från även i den situationen ska kunna nå patienter i övriga EU utan att bristsituationer uppstår. Om det trots dessa förberedelser skulle finnas risk för brist på ett visst läkemedel ska företagen rapportera det till den ansvariga myndigheten, i . kommer då givetvis att göra sitt yttersta för att söka värna om våra patienter genom att använda de verktyg de har. När det gäller läkemedelsförsörjningen vid kris och krig hade tidigare ett samlat ansvar för läkemedelsförsörjning både ur ett krisperspektiv och ur ett totalförsvarsperspektiv. Detta förändrades dock i samband med apoteksomregleringen. Regeringen har vidtagit flera insatser framför allt för att stärka beredskapen vid utbrott av smittsamma sjukdomar. Till exempel har fått i uppdrag att beredskapslagra antivirala läkemedel. har även tagit initiativ till att analysera landstingens försörjningssystem för läkemedel. Det behövs dock ett samlat grepp kring ansvaret för samtliga aktörer i försörjningskedjan för läkemedel. Därför tillsatte regeringen under förra mandatperioden en utredning, Utredningen för hälso- och sjukvårdens beredskap. Uppdraget är bland annat att se över nuvarande ordning för att säkerställa att det finns tillgång till läkemedel och annan hälso- och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser i fredstid respektive under höjd beredskap. Utredningen ska rapportera sitt uppdrag . 23 (M): Jag tackar ministern för svaret. Det är välkommet att vi haft en förnyad och intensifierad debatt om samhällets sårbarhet och om den civila beredskapen, som brister. Det område som vi nu debatterar är ett av de mest centrala och viktigaste när det gäller att ha en god beredskap för olika former av kriser i samhället. Just läkemedelsförsörjningen är extremt sårbar. Därför efterlyser jag en strategi för läkemedelsförsörjning vid kris och krig. är det tyvärr så att vi närmar oss en brexit. Jag delar naturligtvis uppfattningen att det är väldigt beklagligt att är på väg att lämna Europeiska unionen. Jag har fortfarande en liten gnutta hopp om att till slut stannar kvar i unionen, efter denna mycket utdragna och minst sagt händelserika process. Jag är övertygad om att det vore det bästa för , och hela EU. är utifrån ett läkemedelsperspektiv ett väldigt viktigt land. är inblandat i produktionen av vart femte läkemedel i EU. De rapporter som har gjorts till och dess motsvarigheter i övriga pekar på att det kanske är ett trettiotal läkemedel som det kommer att vara brist på om lämnar EU utan ett utträdesavtal, vilket är den situation vi nu närmar oss, fru talman. är det och ganska exakt kvar till dess att ska lämna EU. Som det ser ut nu kommer man inte att lämna EU på ett ordnat vis med ett utträdesavtal, utan man kommer att krascha ut. Då finns en uppenbar och stor risk för att vi kommer att hamna i en allvarlig bristsituation vad gäller dessa kanske trettiotalet läkemedel. Jag blev en smula bekymrad, fru talman, när jag före den här debatten surfade in på . Jag hittade väldigt lite information om hur man arbetar med frågan om brexit, och man skriver att det brittiska utträdet är tänkt att följas av en övergångsperiod fram till . Då får jag intrycket att ansvarig myndighet i planerar för solsken, att man utgår från att det kommer att finnas ett utträdesavtal. Men det som vi nu närmar oss är ju att kraschar ut ur EU. Jag skulle vilja fråga ministern om hon, som kanske har närmare kontakt med ansvarig myndighet, har fått tillfredsställande rapporter från i och om hon känner sig trygg med och tycker att svenska folket kan känna sig tryggt med att det inte kommer att uppstå några allvarliga problem med vår läkemedelsförsörjning som en konsekvens av brexit. 24 Socialminister (S): Man kan inte nog understryka – jag har redan nämnt det i mitt svar, och tar upp det igen – att det är oerhört bekymmersamt att lämnar EU och att man inte gör det på ett ordnat sätt, som det nu ser ut. Det verkar bli en hård brexit, och det är klart att det kommer att bli problem. Vi kommer att känna av det. Det är helt uppenbart att vi inte bara är sårbara utan också i allra högsta grad är beroende av varandra. Vi är beroende av allt det samarbete som vi har byggt upp med . Det är väldigt tydligt. Detta är inte sak att lösa. Det är inte så att varje enskilt land förhåller sig fritt till utträde, utan unionen förhandlar gemensamt. Det är säkert därför har kunnat ta del av den nämnda informationen på sida, där man ger den officiella information som finns att ge. När det gäller brexit och läkemedel har problemet framför allt gällt den kvalitetskontroll av läkemedel som måste göras i om de sedan ska exporteras till övriga EU-länder. Den frågan har fått en lösning. meddelade att regelverket ska tolkas på ett sådant sätt att nationella myndigheter kan ge dispens från kravet på att kvalitetstestningen måste ske inom unionen. Detta innebär i praktiken att läkemedel som man importerar från och som har kvalitetstestats där inte måste genomgå en ny sådan testning om det blir en hård brexit. De företag som är intresserade av den här möjligheten ska ansöka till , som sedan prövar den saken. kommer myndigheter att gå ut med mer information om detta – om det sker i debatterande stund kan jag inte svara på. Det är klart att myndigheter liksom alla andra vill hitta bästa möjliga lösning. Vi är många som helst inte vill tro att det verkligen blir en hård brexit, men det datumet närmar sig. bedömer att risken för brist på vissa läkemedel i och EU kommer att minska betydligt tack vare kommissionens ställningstagande. Det här är inte en lösning för evigt, utan man behöver naturligtvis sedan hantera situationen mer långsiktigt. Men det här är de besked som ska ges. tittar därutöver på om det finns andra möjliga vägar för att minska den negativa påverkan. Återigen: Det kommer att kännas om lämnar EU utan ett avtal. Men svenska myndigheter, inklusive , gör naturligtvis sitt yttersta för att det ska bli minsta möjliga kännbarhet för i det här fallet patienter, brukare och vårdinrättningar som har behov av läkemedel. Jag vill också påminna om att de företag som har läkemedel på den svenska marknaden har en skyldighet att höra av sig till senast försäljningen av ett läkemedel upphör. Då kan ta ställning till vad det finns för andra alternativ som kan användas i vården. Den akuta frågan, som jag tror att var ute efter, har så här långt fått sin lösning. Sedan behöver vi naturligtvis se till att man löser detta på . 25 (M): Det var ett välkommet besked från som ministern förmedlade här – en nyhet som jag faktiskt hade missat. Det är väldigt positivt att kommissionen har landat i den minst sagt fullt rimliga slutsatsen att man i det här läget måste ge möjlighet till dispenser. Det är naturligtvis inte på det viset att alla de läkemedel som produceras och som kanske rent av har utvecklats i blir farliga över . Givetvis måste man kunna hantera detta på ett pragmatiskt sätt . Det är också grunden för varför det är så viktigt att förhandlingarna fortsätter mellan och EU om att få till ett utträdesavtal. I grunden handlar det om att vännerna på de måste komma samman om vad de vill. EU med 28 länder har lyckats enas att kunna ställa sig bakom det utkast till utträdesavtal som har framförhandlats . bär en väldigt stor del av ansvaret för att säkerställa att det blir ett ordnat utträde. Nog om det. Den mer långsiktiga frågan om läkemedelsförsörjning tycker jag också att vi ska lyfta fram i diskussionen. Jag vill se en strategi för läkemedelsförsörjningen vid kris och krig. Jag ser fram emot att ta del av den utredning som pågår. Jag förstår att ministern inte kommer att ge ett besked om hur man från regeringens sida tänker sig att dessa frågor ska adresseras framåt innan den utredningen har kommit. Jag skulle ändå vilja fråga ministern hur hon ser på det faktum att antalet restnoteringar av läkemedel har fyrdubblats . Då var det 148 anmälningar om 215 läkemedel. i förfjol var det 680 restnoteringar. Det är bekymmersamt när det saknas ganska viktig medicin. Medicinen mot sköldkörtelrubbningar har till exempel varit slut. Apropå barnfamiljer har det gällt maskmedel och annat som många nog tycker att det är rätt angeläget att man kan få tag på. Hur ser ministern på de restnoteringarna? Är det någonting som ministern och regeringen på kort sikt i avvaktan på utredningen skulle kunna göra för att ändå minska sårbarheten i det komplexa system som det svenska läkemedelsförsörjningssystemet är? 26 Socialminister (S): Som jag nämnde i mitt svar kommer utredningen att lämna sitt betänkande . Det är inte så kvar, beroende på vilket perspektiv man har. Utredningen tittar på sjukvårdens beredskap utifrån ett brett perspektiv där frågan om läkemedelsförsörjning är en av de frågor som ska analyseras. Det är viktigt. Hela omregleringen av apoteksmarknaden gjorde att situationen blev en annan. Apoteksbolaget hade tidigare ett ansvar för beredskap. Eftersom det var det som lagrade medicinerna gjorde man det även i krigstid. Man har inte en annan ordning. När det handlar om kris och beredskap har man egentligen samma ansvar som . Det behöver naturligtvis ses över. Det betyder inte att ingen har någon beredskapslagring. , och landstingen har olika delar av ansvaret för beredskapslagringen, men det är inte heltäckande. Det är viktigt att få analysen gjord av utredningen. Hur ser beredskapen ut i hälso- och sjukvården inte bara i krigstid utan också vid allvarliga händelser i fredstid som kan inträffa? Det kan vara hälsohot, terroristattentat eller höjd beredskap. Det finns många olika situationer och scenarier som vi skulle kunna se framför oss. Det handlar om hur vi kan säkerställa att vi har tillgång till de läkemedel som krävs. Frågan förändrades ändå. Jag är personligen ändå lite överraskad över att man inte hanterade situationen vid omregleringen på ett lite bättre sätt. Men helt uppenbart var det inte så man gjorde. Tanken var då att den här tjänsten skulle upphandlas. är det ingen privat eller statligt ägd aktör som har något särskilt ansvar för att beredskapslagra läkemedel. Det är också så att det inte heller finns möjlighet att få information om hur privata apoteks lagerhållning är. Det går inte att få en sammanställning av vad de statliga men också de privata apoteken gemensamt har för lagerhållning. Det är i sig en problematik och en av de saker som utredaren måste titta på och återkomma med. Frågan är angelägen. 27 (M): Det finns väl anledning att till viss del vara kritisk till hur omregleringen genomfördes utifrån det här perspektivet. Men vi ska också vara ärliga och säga att det inte var så att hade ett fullgott system för beredskap för allvarliga kriser eller rent av krig när det gäller läkemedelsförsörjning även under monopoltid. är det angeläget att blicka framåt och hitta en lösning. Jag ser verkligen fram emot utredningen. Det är också viktigt att ministern och regeringen lyfter fram de här frågorna på EU-nivå. Vi diskuterar i det här sammanhanget brexit. Detta är ett område som verkligen bör adresseras gemensamt inom EU. Försörjningen handlar väldigt mycket om att vi är beroende av att kanske importera vissa substanser till vår industri. Vi har en ganska framstående läkemedelsindustri i . Då är det viktigt att vi kan säkerställa inte bara försörjningen av färdiga produkter utan också bra handelsflöden för att möjliggöra en produktion även i händelse av kris. Det är någonting som man borde diskutera och förhoppningsvis hitta gemensamma lösningar för på europeisk nivå. Det hade varit kostnadseffektivt och mer ändamålsenligt. Jag tackar för debatten. Vi får säkert anledning att återkomma när utredningen har presenterats. 28 Socialminister (S): Också jag tycker att vi ska se framåt även om jag återigen vill understryka att hade en skyldighet att ansvara för läkemedelsförsörjning vid kris och beredskap. Olika regeringar har därefter inte tagit ansvaret att se till att det ersattes av annan beredskap. Det är klart att den frågan måste hanteras. Jag ser fram emot den utredning som kommer . Det är viktigt att betona att är ett land där läkemedelsindustrin men också är väldigt framstående och har en framskjuten position i de europeiska sammanhangen. Det är viktigt hur hanterar situationen i de här sammanhangen. Låt mig avsluta med att säga att det bara är lite drygt kvar till EU-valet. Låt oss hoppas att viktiga frågor kommer att diskuteras. Detta är ett typexempel som visar oss hur viktigt det är att vi fortsätter att ha en union där vi knyter samman och löser gemensamma utmaningar tillsammans. Det blir uppenbart och tydligt att man står sig ganska slätt som ensamt land i en värld som i allra högsta grad är global. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2018/19:89 om bistånd till personer utan rätt att vistas i landet 29 Socialminister (S): har frågat mig hur jag motiverar att det är tillåtet för kommuner att fatta beslut som undergräver den nationella lagstiftningen, i det här fallet den reglerade invandringen. Interpellanten menar att det vore motiverat att förbjuda kommunerna att utge varaktig försörjning till den som inte har rätt att vistas i landet. besvarade jag en liknande fråga från . Mitt svar var då som att hänvisa till att enligt regeringsformen sköter kommunerna lokala och regionala angelägenheter av allmänt intresse på den kommunala självstyrelsens grund. Vidare svarade jag att regeringen inte avser att göra någon inskränkning i självstyrelsen och därmed deras möjlighet att ge frivilligt bistånd till personer som vistas i kommunen. Ekonomiskt bistånd regleras i socialtjänstlagen. Enligt denna lag har kommunerna det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. Kommunerna har vidare möjlighet att på frivillig väg lämna bistånd utöver de skyldigheter som följer av socialtjänstlagen. Vid åtgärder som rör barn ska barnets bästa särskilt beaktas. Regeringen anser att personer som har fått avslag på asylansökan, eller som vistas i utan tillstånd av andra skäl, ska lämna landet. Likaså värnar regeringen en reglerad invandring. vill jag hävda att kommunernas tillämpning av socialtjänstlagen inte kan sägas riskera undergräva den reglerade invandringen. De kommuner som beviljar bistånd till personer som vistas i landet utan tillstånd gör det såvitt regeringen erfar framför allt genom sådant akut bistånd som interpellanten själv tycker är rimligt. 30 (M): Tack, socialministern, för svaret! Vi ser fortfarande sviterna av den otroligt stora invandring hade 2015–2016. Vi ser också sviterna av problem med långa handläggningstider, som får konsekvenser också för vår integration i landet. Vi har en svår uppgift med att integrera alla de människor som vi har i vårt land. Det är en delikat uppgift att göra det. Jag ser därför med stor oro på vad som sker. Vi kan inte fortsätta att ge stöd till de personer som inte har rätt att vistas i landet. I min värld blir det fel, och det ger dubbla signaler när man gör som enskilda kommuner och erbjuder långvarigt försörjningsstöd till människor som inte har rätt att vistats i vårt land. Det är givetvis rimligt att personer som har fått ett utvisningsbeslut eller som inte har rätt att vistas i landet kan få kortvarig hjälp. Men det ska i så fall ske i samverkan med och med en tydlig plan för en återresa till hemlandet. Det är så vi får en fungerande migrationspolitik och bygger upp ett starkt förtroende. Man ska respektera de beslut som är fattade. Om man har fått avslag på en asylansökan ska man också ganska omgående återvända till sitt hemland. Jag tycker därför att det är befogat att man i den här frågan ska kunna begränsa det kommunala självbestämmandet just på denna punkt. Konsekvenserna blir annars att det kommunala beslutet går stick i stäv med nationell lagstiftning. Kommunerna sätter sig över det beslut om reglerad invandring som vi har fattat. 31 Socialminister (S): Låt mig inledningsvis vara tydlig med att jag inte har för avsikt att föra en migrationspolitisk debatt i kammaren eftersom detta är en interpellation som handlar om ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen. Med detta sagt vill jag också säga att det inte finns exakt reglerat vad akut nödbistånd kan bestå av. Men det är fråga om ett tillfälligt bistånd för akuta åtgärder så att den enskilde kan undvika nöd om behovet inte kan tillgodoses på annat sätt. Jag vill även säga någonting när det handlar om avslag på asylansökan, vilket ju är den situation som framhåller här. Då gäller rätt till bistånd enligt lagen om mottagande av asylsökande för barnfamiljer fram till dess att de har lämnat landet och för vuxna utan barn till dess att utlänningens tidsfrist för frivillig avresa löper ut eller när beslutet om avvisning eller utvisning har vunnit laga kraft. Den som håller sig gömd har dock inte rätt till ersättning från även om man omfattas av denna lagstiftning. Jag har inte något nytt svar och inget annat än det som fick i skriftlig form för sedan. Vi har inte för avsikt att begränsa kommunernas rätt att avgöra huruvida man behöver ge någon ekonomiskt bistånd. Det är ju tänkt att vara just det allra sista. Om någon behöver akut nödbistånd tycker jag att redan själva benämningen talar om vad det innebär. Som framgår av mitt frågesvar har inget annat kommit till min kännedom än bilden av att det är just kortvarigt nödbistånd som kommunerna ibland betalar ut. 32 (M): Fru talman och ministern! Jag är enig om att akut nödbistånd är rimligt. Det är egentligen inte det frågan handlar om, utan det är de mer långvariga försörjningsstöd som många kommuner betalar ut till personer som inte har rätt att vistas i landet eller som har fått ett utvisningsbeslut. Detta är intressant utifrån att ministerns eget parti lade fram ett åtgärdsprogram inom migrationsområdet där det tydligt står: Ett antal kommuner har betalat ut pengar för varaktig försörjning till personer som inte har rätt att vistas i landet. Det minskar återvändandet och undergräver tilltron till rättssamhället, och möjligheten ska därför tas bort. Möjligheten till stöd ska finnas kvar om man inte kan få sin avvisning verkställd, eller behöver hjälp med avresa från landet. Jag läser alltså innantill i Socialdemokraternas åtgärdsprogram om migrationsområdet. Min fråga till ministern blir: Är detta fortsatt socialdemokratisk politik, eller har man valt att ändra fokus inom frågan? 33 Socialminister (S): I egenskap av socialminister står jag här och debatterar en fråga som har ställt och som handlar om bistånd till personer utan rätt att vistas i landet. Frågan gäller helt enkelt om jag har för avsikt att ändra i kommunallagen och se till att det inte blir möjligt för kommuner att fatta dessa beslut. Enligt regeringsformen sköter kommunerna lokala och regionala angelägenheter av allmänt intresse på den kommunala självstyrelsens grund. En begränsning av kommunernas möjlighet att frivilligt lämna ekonomiskt bistånd utgör en inskränkning i den kommunala självstyrelsen, och vi har inte för avsikt att vidta denna förändring. Jag var tydlig i mitt svar, och jag tror egentligen inte att det har undgått även om hon kanske försöker ge den bilden: Vi menar att den som har gjort en asylansökan, fått den prövad och fått ett avslag inte ska vara kvar i landet. Den personen ska lämna landet. Det här är två olika frågor. Den ena handlar om migrationspolitik, enligt mitt sätt att se det. Den debatten får gärna ta med migrationsministern. Jag tycker att det vore allra mest lämpligt.