prot · H609102 · 2019-06-11 00:00:00 — Återigen: Ska man ha möjlighet att vara med och ställa om – och det vill jag att hela svenska folket ska ha – måste vi föra en politik som gör att man kan klara omställningen i alla delar av landet, vare sig det handlar om biodrivmedel eller elektrifiering. Ett exempel är ju valkrets, där vi har haft ett av de världsunika testerna med elvägar. Elvägar innebär att vi skulle kunna köra tunga lastbilstransporter helt fossilfritt. Utgångspunkten är naturligtvis att vi måste ställa om Transportsverige. Det tror jag att alla inser. Följer man Klimatpolitiska rådets rapport ser man tydligt konsekvenserna av och utmaningen för transportsektorn. Inser man detta och står bakom Klimatpolitiska rådets arbete, den klimatlag vi har haft och det arbete vi har haft i – där vi faktiskt var överens över partigränserna om vilka ambitionsnivåer som skulle gälla – är svaret skyldiga. har vi fått svaret att man inte vill göra någonting på fordonssidan. Man vill inte heller göra tillräckliga investeringar i infrastruktur. Man vurmar för kärnkraft och vill kanske bryta upp det som var en historisk överenskommelse om energipolitiken och som alla aktörer har sett var helt nödvändig för att någon ska våga investera industriellt i . Det kanske är så om man har pressade opinionssiffror och börjar leta nya väljargrupper att få rubriker kring, men jag tror att domen kommer att bli hård inte minst från de yngre generationernas sida. De ser behovet av att vi politiker i nu tar ansvar för omställningen. Det ska göras på ett sätt som gör det möjligt i hela landet. Jag kommer själv från , ett litet ställe i med 800 invånare. Där fanns inga flygplatser eller för den delen höghastighetståg, och där fanns inte heller utbyggd kollektivtrafik. Där var bilen nödvändig, och så är det för många i stora delar av landet. Därför måste vi göra den här resan och klara att ställa om fordonsparken, och där arbetar vi tillsammans med fordonsindustrin. kan bli världsledande. Men ska man vara med på resan måste man också titta på möjligheterna – inte sätta sig på läktaren och försöka hitta alla invändningar man kan komma på. 97 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag konstaterar att alla ledamöter i debatten bidrar till att vidga debatten, och det kan ni väl tänka på. 98 (M): Jag noterade att gjorde reklam för att vi sänkte skatten fem gånger för pensionärer under den förra mandatperioden, vilket gjorde att de hade råd att tanka bilen mer. Det var bra. Jag noterade också att statsrådet talade om kärnkraft och om allting annat än den enkla fråga som jag och ställde: Delar infrastrukturminister uppfattning, som de skriver om i sitt pm, att personbilstrafiken i ska minska ? Den frågan går att besvara med ”ja, jag delar den” eller med ”nej, jag delar den inte”. Jag har också frågat om ministern kommer att vidta några åtgärder för att de som är i behov av personbil fortsatt ska ha denna möjlighet under rimliga förutsättningar. När ministern nu har pratat om kärnkraft och om villkoren för pensionärerna i allmänhet vore det intressant att höra svaret på den frågan. Jag tror att vi är överens om att bilen och mobiliteten är viktiga i , men när vi har ett skenande bensinpris och dieselpris inskränker det mobiliteten för många. Jag var själv och besökte i och frågade om vägarna i . beskrev konsekvenserna av den viktning som regeringen har. I en analys om har man skrivit att man kommer att vara tvungen att göra om asfaltvägar till grusvägar beroende på att man inte har tillräckligt mycket resurser för att underhålla befintliga vägar. Man sa till och med från att en grusväg faktiskt kan vara bättre än en dålig asfaltväg. Jag har inte hört någon från föreslå att man ska göra om Essingeleden till grusväg, men om det vore bättre att ha grusvägar i stället för asfalt kan vi göra om alla vägar till grusvägar. Det är inte rimligt. Svara gärna på de tre frågor som är ställda. 99 Infrastrukturminister (S): Jag tycker att jag har svarat på frågorna om hur jag anser att vi ska förbättra mobiliteten och hur vi ska se till att vi kan använda såväl bil som andra transportslag för att öka rörligheten. Det ankommer inte på regeringen att hålla på och uttala sig om olika pm som tagit fram, men för att lugna kan jag säga att regeringen inte har tagit några beslut om att vi ska minska personbilstrafiken . Utgångspunkten är den omställning av fordonsparken som behöver göras samt en utbyggnad av andra transportalternativ, inte minst public transport, eller kollektivtrafiken. Inte minst i , om vi tar dem som exempel, ser behovet av en omställning till effektiva transporter med vilka många människor snabbt kan färdas till sina arbetsplatser. På samma sätt tror jag att den järnvägssatsning vi nu gör – den största i modern tid – bidrar till att vidga arbetsmarknadsregionerna. Jag tror också att den bidrar till att fler, kanske i stället för att ta bilen, kan ta pendeltåget till jobbet. Jag tror att den bidrar till att – som med det vi har gjort nere i eller i , där vi satsade på Öresundstrafiken – öka denna pendling i stället för pendling med bilar. Det kanske kan bli både trafiksäkrare och klimatsmartare, förutsatt att vi klarar tillförlitligheten och att vi gör rätt investeringar. Här är som vanligt svaret skyldiga i och med att de själva står bakom – eller drev igenom – ett läge med stora brister i infrastruktur. De prioriterade skattesänkningar före investeringar i vägar och i järnvägar. får vi reparera detta. Vi gör det med investeringar på 700 miljarder över hela landet, inte minst i egen valkrets. Där gör vi stora satsningar, och jag är övertygad om att tycker att det är utmärkt spenderade pengar. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2018/19:262 om framtid 100 Infrastrukturminister (S): har ställt frågor till mig om framtid. presenterade regeringen svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem. I flygstrategin anges bland annat att ett Arlandaråd i dialog och samverkan ska ta fram förslag och en färdplan för samt att flygets klimatpåverkan ska minska. arbete är avslutat , och sedan den nuvarande regeringen tillträdde har rådet inte haft några möten. Hanteringen av arbete är inte klar. 101 (M): Jag tackar statsrådet för svaret, även om jag kanske inte tycker att det var så mycket till svar på de frågor jag ställde. Jag tänkte upprepa dem här. Avser ministern att presentera Arlandarapportens slutsatser ? Innebär konflikten med , som vi har sett i ett antal tidningar, att planerna för en utbyggnad av kommer att stoppas, och vad avser ministern att göra för att föra frågan vidare? Dessa tre frågor vill jag ha svar på. Svaret som vi hörde är lite svårtolkat. Precis som regeringen skriver i sin flygstrategi har ju flyget en stor betydelse för och för ekonomi och konkurrenskraft. Det spelar helt enkelt en stor roll. är ett avlångt land med långa avstånd. Vi ligger där vi ligger, det vill säga i norra utkant. Vi är ett exportberoende land, och vi samarbetar med länder över hela världen. Flyget är nödvändigt för väldigt många – för att få våra regioner att hålla ihop, för att få regional tillväxt och för att få människor att kunna leva och bo över hela landet. Jag tycker också att det är viktigt att vi påminner oss om att vi inte får ställa transportslag mot varandra. Vi behöver tala om hela resan, och där har flyget en stor betydelse. Om jag förstod saken rätt togs flygstrategin fram för att se till att få ett mer hållbart flyg. Det var vad man sa, och man behövde ha en plan för det. Det tycker jag är bra. Jag tycker också att det är bra att strategin talar särskilt om , som har en särskild betydelse. Det står också i strategin att är en viktig flygplats för hela , precis som jag har sagt – för export, tillväxt, regional samhörighet och så vidare. har helt enkelt en viktig roll i tillväxtmotorn. I strategin säger man även att kapaciteten på behöver byggas ut. Man tillsatte ett Arlandaråd som skulle dra upp en plan för hur skulle utvecklas. Även detta tycker jag är bra, men det verkar ha gått i stå. Därför har jag, och även andra, ställt skriftliga frågor till statsrådet och frågat vad som händer. Jag har inte hört särskilt mycket. Därför hade jag de tre frågor som jag ställde. Jag kan ställa dem igen: Vad avser ministern att göra med rapporten? När ska den presenteras? Innebär konflikten med att utvecklingen på stoppas, och hur avser ministern att gå vidare med frågan om ? Detta var de tre frågor jag vill ha svar på , vilket jag inte tyckte att jag fick alldeles . 102 Infrastrukturminister (S): Tack, , för engagemanget! Jag tror att vi delar uppfattningen att flyget har en mycket stor betydelse för . Vi är ett litet, exportberoende land. För oss är det viktigt att komma ut på världens marknader för att kunna sälja svenska transporter, produkter och tjänster. Flyget behövs också eftersom vi är ett avlångt land. Boende i inland eller i inland, inte minst i de fem kommuner där flygplatser eller flyglinjer lades ned efter Nextjets konkurs, blev smärtsamt och tydligt medvetna om hur viktigt flyget är. Jag fick, från regeringens sida, stå och redovisa hur vi skulle säkerställa att flyget kunde komma upp i luften igen. Det var viktigt både för de boende i , eller och för företagen i regionerna. Flyget är viktigt. Det är därför vi har trafikplikt, och det är också därför vi har omfattande stöd till de regionala flygplatserna. På samma sätt är det internationella affärsflyget viktigt, och där spelar en stor roll. Det finns naturligtvis delar i landet där vi ser att vi med bra utveckling av järnvägssystem och annat kan ersätta flygresor. Mellan och föreställer jag mig att man framöver i huvudsak kommer att kunna åka tåg i stället, inte minst om vi bygger nya stambanor. Hela arbetet med flygstrategin och har handlat om att skapa förutsättningar att se vilka utmaningar som finns för den omställning som behöver göras. Till exempel tycker jag att Swedavia har arbetat konstruktivt och bra med att säkerställa att kan bli en fossilfri flygplats i deras egen verksamhet. Jag tror att det är så vi behöver jobba i . Jag tror att vi behöver titta på vilka möjligheter som finns att successivt se till att säkerställa att flyget klarar den omställning man behöver göra. Just nu bereder vi frågor och arbetar med frågor om både framtid och de regionala flygplatsernas framtid. Detta är viktigt, och jag tror att flyget självt är angeläget om att vara med på den resan. Det vittnar inte minst flygbranschens och flygaktörernas eget arbete om. Inom ramen för arbete i Fossilfritt har man tagit fram en ambitiös plan för att visa hur flyget ska klara omställningen. Vi ser nu en minskning i antalet flygresor. Det är lite för tidigt att sia om orsakerna. Låt oss avvakta tills vi ser om det är en långsiktig trend. Men jag kan konstatera att det finns en debatt om att en del väljer andra sätt att resa. Vi har ett politiskt ansvar att både klara av omställningen och att utveckla nya resealternativ. När det gäller omställningen har regeringen tillsatt och levererat en utredning om biobränsle till flyget, , som vi nu bereder inom . Den kan skapa goda möjligheter för att åtminstone klara en ökad inblandning av biobränslen och på det sättet minska flygets klimatpåverkan. har vi också , ett projekt som handlar om att utveckla elflyg i . Även om det kommer att ta sin tid är det en spännande utveckling. Det kommer att innebära att flygets klimatpåverkan definitivt kan minska – förutsatt att elen kommer från förnybar energi, naturligtvis. Vi kommer att arbeta vidare med både flygstrategin och och de regionala flygplatsernas roll i att upprätthålla flygets viktiga funktion och att bidra till att flyget klarar av den omställning som det, precis som alla andra transportslag, behöver göra framöver. Där hoppas jag på ett gott samarbete, inte minst med men också med andra partier, för det är en viktig omställning som vi gemensamt behöver göra i . 103 (M): blev det ändå en lite mer utvecklad text. Det tackar jag för, även om jag fortfarande inte riktigt hör svaren när det gäller just hur man ska gå vidare med . Jag hörde en debatt där fru talmannen sa att vi ska försöka hålla oss till vad interpellationerna gäller, så vi ska inte diskutera tåg nu och kanske inte heller biobränsle, även om det ligger närmare interpellationen än de andra sakerna. Jag delar helt ministerns uppfattning kring reduktionsplikten för flygbränsle. Där vill jag ändå påminna om att allianspartierna har drivit på. Som sagt kan jag hålla med om väldigt mycket som statsrådet säger, och jag hade gärna också hört det interpellationssvaret. Jag återkommer till den här frågan, eftersom det verkar finnas en konflikt om den i regeringen. Precis som statsrådet själv säger vill branschen, alla vi resenärer och alla som bor i det här landet ha svar. I flygstrategin, som jag vill återkomma till lite grann, står det att flygets roll i transportsystemet är självklar, och om det verkar vi vara överens. Därför tycker jag att det är lite obegripligt att regeringen inte kommer med något svar när det gäller . Ett av målen i flygstrategin är ju att ska bli ledande flygplats. Hur ska man nå dit? Jag förstår det inte riktigt själv, och jag tror att också branschen vill ha svar. Jag håller helt med statsrådet om att branschen vill vara en del av omställningen. då man inte kommer vidare med detta använder flygplanen mer bränsle än nödvändigt. De cirkulerar ovanför så att de inte kommer ned vid rätt tid, och det finns inte gater att komma fram till. Det här kostar både pengar och miljö. Jag skulle gärna vilja ha ett tydligare svar från statsrådet. skulle ha levererat sin rapport . Det gjorde man inte utan fick förlängd tid till . Men vi har fortfarande inte sett den. Jag skulle gärna vilja höra när vi kan räkna med att vi får se den strategi och plan som har jobbat med. Återigen, statsrådet: När kommer vi att få se utfallet av ? 104 Infrastrukturminister (S): Jag uppskattar verkligen engagemanget när det gäller biobränsle. Om det sedan var ett initiativ från Alliansen, Socialdemokraterna eller spelar faktiskt ingen roll. Det viktiga är att tar ledningen när det gäller omställningen i flyget, för vi är ett land som är beroende av flyget. Vi är ett land som inser – och det hoppas jag är brett över partigränserna – att flyget precis som alla andra trafikslag behöver ställa om. Därför är det rätt läge när flygets aktörer nu själva lite sent men till slut ändå ser nödvändigheten av att klara en omställning, precis som fordonsindustrin och andra aktörer gjort tidigare. Vi har kapacitet och förutsättningar i . Vi har flygindustrin på plats. Vi har bolag som är engagerade och vill hitta bra sätt. Och klimatpåverkan kan ju minskas med biojet, biobränsle och reduktionsplikt. Den kan också minskas med andra smarta sätt, till exempel smarta inflygningar. Då är flygplatsers konstruktion en del och naturligtvis även regleringen av luftrummet. Det pågår en intensiv diskussion om hur luftrummet, inte minst i , framöver ska kunna regleras. Det arbete som vi har haft i , som jag har lett, har varit mycket konstruktivt. Det har varit bra inspel från väldigt många av deltagarna. Det innebär att vi har skaffat oss ett gediget och bra underlag inför de processer som pågår. På samma sätt som jag är angelägen om att vi tittar på hur utvecklas är det viktigt att vi tittar på hur de regionala flygplatserna generellt i utvecklas. Vi kunde i den tidigare interpellationsdebatten höra om den oro som finns över hur flygplatser i övriga landet ska klara detta. Det är viktigt att vi har ett perspektiv där vi förmår att hantera intresset för internationella förbindelser ute i världen och stora betydelse i det, eller för den delen betydelse utifrån den utveckling som vi kan ana kommer att ske med efter avtalet 2038. Det är också viktigt att vi ser flygandet som helhet och att vi upprätthåller bra flygförbindelser i inte minst, som vi nämnde tidigare, eller inland. Regeringen arbetar med att bereda förslagen och tittar på hur vi ska arbeta vidare enligt den flygstrategi som regeringen har beslutat om och – jag ska vara formell – den förra regeringen också har beslutat om. Det är en bra flygstrategi. Den fick mycket uppmärksamhet, och den fick positivt stöd från branschen. finns utmaningar att möta i det förändrade flygandet. Det är ingen tvekan om det. Det är en utmaning för både flygets aktörer och andra. Jag tror att en nyckel är att visa på hur flyget faktiskt ska klara omställningen. Där kommer vi att bidra med biobränslefrågor och med andra insatser som behöver göras. I den meningen är jag optimistisk över möjligheten att komma fram till lösningar som har ett brett stöd och en bred acceptans. 105 (M): Ja, nu finns det utmaningar, absolut. Jag glömde säga i mitt förra inlägg att jag blev glad när statsrådet i den förra interpellationsdebatten talade om ny teknik. Det tycker jag verkligen att vi ska göra även i den här. Vi träffade några och talade om framtida elflygplan och så vidare. Jag tycker att det är något som vi positivt ska ta emot. har vi utmaningar. Det är därför som jag tjatar om frågan om , för utmaningar finns här och för . Det är inte efter 2038 eller 2045, utan det är nu som det är problem. stänger stora delar av för reparationer. Det tycker vi är bra. Men jag tror att det också kommer att visa på ytterligare brister. Som jag nämnde är det förseningar på , onödigt mycket bränsle släpps ut och man hittar inte gater. Vi kan inte vänta på en kapacitetsökning. Därför hade jag gärna velat se resultatet av . säger statsrådet att det har varit konstruktiva diskussioner. Jag hade gärna tagit del av dem, och det vet jag att också branschen hade behövt. Det som oroar mig nu är att vi inte vet vad som händer utan står still och stampar, och interpellationssvaret som ministern läste upp här tidigare gör mig ännu mer orolig. Jag vill avsluta med att tacka för debatten. Men jag måste varna för att jag förmodligen återkommer ifall inte statsrådet kan tala om hur vi ska komma vidare i den här frågan. Avslutningsvis igen är det viktigt att vi tänker på alla transportslag och inte ställer dem mot varandra. De har alla sina problem att jobba med i omställningen. Men flyget vill vara med, och då tycker jag att vi behöver titta på hur alla våra flygplatser kan bli hållbara och neutrala. 106 Infrastrukturminister (S): Det är ett omfattande renoveringsarbete som sker i hela Infrastruktursverige, vare sig vi talar vägar eller järnvägar eller för den delen för att stärka sjöfarten. En renovering görs också när det gäller flyget. Jag vet att ombyggnationerna på görs på förekommen anledning, för att förbättra flödena och för att få en bättre bagagehantering. Det har varit brister där som har gjort resenärerna missnöjda. Där arbetar, såvitt jag förstår, Swedavia intensivt med att förbättra servicegrad och arbetsmiljö men också för att klara omställningen av den egna verksamheten till fossilfritt, vilket jag tycker är viktigt. Jag kan också glädjas åt den uppslutning som fanns regionalt när vi arbetade med den nationella planen. pekade man kanske ut sju flygplatser i regionen som helt avgörande för flygets och regionens framtid, men fanns en uppslutning kring specifika betydelse. har en specifik betydelse, inte bara för utan också nationellt – för affärsflyget, för våra internationella förbindelser och som en viktig nod för stora delar av inrikesflyget. Givetvis återstår det att se hur utvecklas framöver. Det är viktigt att vi tar vara på den positiva kraften i att flygindustrin och flygets aktörer själva tar initiativ till omställning. Politiken får här arbeta tillsammans med branschen och se vilka insatser vi kan göra för att påskynda inte minst biobränsleutvecklingen – här krävs modiga beslut – och kanske elektrifieringen. Jag hoppas på den också, teknikoptimist som jag är. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2018/19:268 om bra väginfrastruktur i hela landet 107 Infrastrukturminister (S): har ställt flera frågor till mig avseende väginfrastruktur. Regeringen beslutade om en ny nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029. För regeringen är det viktigt att hela ges goda förutsättningar att växa och utvecklas. Den nationella planen omfattar därför stora satsningar i hela landet på såväl nybyggnation som upprustning och underhåll av befintlig infrastruktur. Anslaget till vidmakthållande av vägar har i den nya planen ökat till . Av dessa avsätts totalt för bärighetsåtgärder, vilket bland annat inkluderar åtgärder för att öka delar av vägnätets bärighet till BK4 och åtgärder för att vägnätet ska vara tillgängligt året runt samt för att anpassa vägsystemets robusthet i ett förändrat klimat. Regeringen har i samband med budgetpropositionen genomfört riktade satsningar på underhåll av vägar i landsbygd på totalt . Det är också glädjande att regeringen i vårändringsbudgeten föreslår att bidraget för drift av enskild väg ska öka med . har regeringens uppdrag att genomföra åtgärder i vägnätet för att säkerställa god bärighet. Regeringens ökade satsningar på bärighetsåtgärder kommer att bidra till att bland annat viktiga näringslivsvägar i hela landet kommer att få bättre robusthet och i många fall även högre bärighet till följd av satsningar på BK4. Regeringen anser att det är viktigt att näringslivet kan genomföra effektiva vägtransporter, och jag kommer att fortsätta att följa utvecklingen av bärigheten på de statliga vägarna. 108 (C): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag ställde denna interpellation med anledning av ett besök på . Där arbetade en aktionsgrupp med att förbättra standarden på denna väg, som ligger i mitt hemområde – , , . Med anledning av detta besök ville jag se hur det skiljer sig åt runt om i landet vad gäller bärighet och vägar som stängs av för tunga fordon på grund av tjälrestriktioner. Den jag lät ta fram, som bygger på siffror gällande tjälrestriktioner och antalet dygnskilometer som mäts i avstängd väg för tunga fordon, är ganska sorglig läsning. Vissa områden i landet är särskilt drabbade, och som riksdagsledamot för läns norra, som det formellt heter, blir jag ganska bestört när jag ser att små kommuner som , och har lika mycket väg, mätt i dygnskilometer, avstängd på grund av tjälrestriktioner som Norrlandslänen , och . Tre kommuner med totalt maximalt 20 000 invånare har alltså lika mycket problem som dessa tre till ytan stora län. I bor det totalt 270 000 människor fördelat på 14 kommuner, och man kan se att hela detta område är särskilt drabbat. Områdets stora näringar är industri, skogsnäring och turistnäring. Det är en gränsregion till med mycket trafik både dit och till . Många i området bor på landsbygden och startar och avslutar sina resor på väg. De är beroende av en väl fungerande väginfrastruktur så att de tjänster som behöver levereras kan levereras i hela området. Även de människor som bor eller studerar på andra orter måste kunna ta sig hit. Skogsråvaran, som är helt avgörande i den gröna omställningen så att vi får mer förnybar energi, måste kunna hämtas från skogen och transporteras till allt från kemiindustrin nära mitt hemområde till i . Just nu diskuteras en virkesterminal, och det är viktigt att virket kan tas från skogen till denna terminal i om så blir fallet. Statsrådet fick några specifika frågor, men jag upplevde inte att han svarade på dem. Som riksdagsledamot för tycker jag att det är olyckligt att vårt område är mer drabbat än andra områden. Jag skulle därför vilja att statsrådet utvecklar sitt resonemang kring vad han och regeringen vill göra för att det ska bli bättre. I bästa fall ska ingen behöva drabbas av tjälrestriktioner, men hur ser vi till att de områden som är särskilt drabbade inte drabbas och vår? 109 Infrastrukturminister (S): Jag tackar för engagemanget. Jag delar det, för jag kommer själv från mitt i , där tjälskadade vägar är vardag.