prot · H609104 · 2019-06-13 00:00:00 — De förtjänar den; de är en hårt arbetande yrkeskår. Men de är dessutom den kanske viktigaste delen för när det gäller omställningen till ett miljö- och klimatsmart samhälle. Och vad händer när vi inte ger lönsamhet i det svenska lantbruket? Jo, vi pressar ut produktionen till länder där den är ganska tvivelaktig. Vi kanske pressar ut produktionen till länder där man inte ens har någon djurskyddslag, medan vi i är ganska tyngda under hårda miljö- och djurskyddslagar, som de svenska bönderna faktiskt är väldigt stolta att producera under. Men vi behöver ge dem andra morötter som ökar deras lönsamhet. Våra hag- och betesmarker i hyser oerhört många arter. Det är de marker i som hyser flest rödlistade arter. Dessa marker kan bara skötas av betande mular. Det är det enda sättet att hantera dessa betesmarker. I partiledardebatten i går sa språkrör att han var så glad över att köttkonsumtionen går ned och att konsumtionen av vegetabiliska livsmedel går upp. Ja, det är klart att detta är bra, för det är bättre än att vi importerar tvivelaktigt kött från delar av världen. Som vi pratade om tidigare kan det vara väldigt tvivelaktigt. Jag tycker dock att man måste problematisera lite kring detta. När vi väljer svenskt nötkött från djur som har betat svenska naturbetesmarker och har en klimatbelastning som är kanske 50, än till exempel importerat nötkött är det fantastiskt viktigt. Det är viktigt för de svenska jobben, den svenska biologiska mångfalden och de svenska hagmarkerna. Man måste alltså problematisera lite kring detta och inte ensidigt se vad som är bra eller dåligt. Man kan också se problemet att vegetabiliska livsmedel ganska är importerade och odlade med stort behov av konstbevattning. Och vatten börjar ju bli en ganska ändlig resurs i samhället, särskilt för lantbruket. Jag tycker alltså att man måste se helheten och inte ensidigt säga att kött är dåligt och vegetabilier bra. Man måste kunna se lite längre än armen räcker. Låt mig också säga något om småskaliga slakterier och mobila slakterier. Vi nåddes ju av en väldigt tråkig nyhet om att det enda mobila slakteriet i , Hälsingestintan, hade gått i konkurs. Hälsingestintan bröt ny mark. Man minimerade djurtransporter och slaktade ute hos bonden på gården. Det höll inte. gick man i konkurs. Pengarna tog slut. om Landsbygdsprogram-met 2014–2020 Men det var faktiskt en väldigt bra idé. Det var en bra tanke och något som låg rätt i tiden. Därför behöver vi i politiken se till att det blir enklare för dem som vill ha småskaliga slakterier eller kanske nya mobila slakterier och ändå ge dem chansen. Jag möter människor som har mindre slakterier och även mobila slakterier. De säger att det är krångligt och överbyråkratiskt. Slakterier som kanske slaktar ett par tusen djur blir jämförda med slakterier som slaktar 10 000 djur . Kraven och krånglet är desamma, och det finns ett stort behov av administrativa resurser som de mindre företagen inte har. Det är absolut dags att vi ser över detta. Det är många saker i detta som är bra. Vi har många bra reservationer från , såklart, men för enkelhetens skull väljer jag att yrka bifall bara till reservation nr 15. 189 (SD): Grundtanken i de nya EU-gemensamma reglerna för jordbruksstöd är att de ska bli mer målstyrda och mindre detaljstyrda och att medlemsstaterna ska få ett större utrymme inom ramarna. Det är bra. Det är i linje med vad vill och driver. Visst är det viktigt att som opposition peka på det som inte fungerar och det som man anser att regeringen gör fel. Men jag tycker att det är ett lika viktigt budskap till folket att regeringen inom reglerna för jordbruksstöd huvudsakligen gör ett gott arbete för att förhandla till fromma. Regeringen lyssnar på våra inspel, och det finns faktiskt många frågor där alla partier tycker lika. Där är det som förenar oss att vi ställer upp för och svenska värden. Det jag tror och hoppas att vi alla ställer upp på är:  Mer målstyrning och mer manöverutrymme för medlemsstaterna.  Marknadsorientering och förenkling.  Högre krav på djurskydd och miljöinsatser. Svenska lantbrukare är nämligen föregångare, och resten av EU bör följa efter. Svenska lantbrukare ska inte få konkurrensnackdelar. En viss omfördelning från direktstöd till riktade stöd tycker vi alla är en god idé, tror jag. Skälet är att riktade stöd får större miljönytta per krona. noterar också att om en alltför stor del av stödet utbetalas som direktstöd leder det till att markpriser relativt sett ökar, och man får en inlåsningseffekt. Om man inte behöver producera jordbruksprodukter för att få stöd innebär det att många marker endast brukas extensivt. När aktiva lantbrukare behöver mer mark och den inte säljs eller arrenderas ut av passiva markägare uppstår denna inlåsningseffekt. Därigenom kan ett något minskat direktstöd gynna aktiva lantbrukare. om Landsbygdsprogram-met 2014–2020 Nästan alla partier är överens om att budgeten till EU ska minska. Det betyder med nödvändighet att inte heller jordbruksbudgeten kan vara . Större nedskärningar bör dock göras på andra ställen. Vi sverigedemokrater vill inte att lantbrukarna ska få en försämrad situation. Lösningen ligger dels i nationell medfinansiering, dels i andra åtgärder för ökad lönsamhet. Och det är väl här någonstans, i synen på lantbrukets villkor, som skillnaderna mellan partierna börjar skönjas. Vi vill ha en kraftig dieselskattesänkning, vi vill ha en sänkning av arbetsgivaravgiften och vi vill ha betesersättning för mjölkkor med mera – sådant som jag brukar tjata om. Jag tjatar också om hur viktigt det är att lantbrukets lönsamhet ökar. Jag hävdar att det är ödesfrågan för svenskt lantbruk och i förlängningen för svensk landsbygd. Låg lönsamhet gör att så mycket mer blir omöjligt, och hög lönsamhet öppnar möjligheter för ekonomi, landsbygd och miljö. Vi sverigedemokrater förordar starkare än de andra partierna att reglerna ska anpassas till svenska förhållanden. Det är viktigt. Vi vet ju hur tokigt det blev förra gången när definitionen av betesmark närmast beskrev en syd- eller centraleuropeisk betesmark. Det handlar mycket om flexibilitet och indikatorer. Målstyrningen och den större friheten för medlemsstaterna bygger i det aktuella regelförslaget på att gör en uppföljning av hur det går för medlemsstaterna med hjälp av vissa indikatorer. De indikatorerna gör att frihetsgraden inskränks. Vi är tre partier som vill möjliggöra målstyrning mer än de andra, som jag har uppfattat det: , . Vi sverigedemokrater går emellertid längst. Vi har påpekat att de indikatorer som kommissionen föreslår inte mäter effekter utan snarare åtgärdernas storlek. Det handlar om hur mycket pengar man lägger och hur många aktörer som tar emot pengar. håller med och lägger till att det även gäller delar av den nationella uppföljningen. Om man i stället använder indikatorer som verkligen mäter resultat och effekter skulle uppföljningen av resultat och effekt förbättras och bidra positivt till det analysarbete som görs vid . ska det erkännas att det förvisso ofta kan vara svårare att samla mätvärden för indikatorer som ligger närmare effekt och resultat, och det riskerar att leda till mer administration om de inte väljs med omsorg och med hänsyn till förhållanden i . Indikatorer väljs alltså bäst i samråd med näring, myndigheter och annan expertis i . För att möjliggöra detta anser att regeringen vid förhandlingarna i ska verka för flexibla skrivningar för viktiga indikatorer, så att det skapas ett nationellt utrymme för att ta fram dem. Indikatorerna kommer nämligen att vara avgörande för de frihetsgrader som får. Vi agerar alltså som vi lovade i EU-valrörelsen och tidigare på ett sätt som ger mer makt tillbaka till . Det finns mycket annat viktigt att ta upp där det finns olika grad av samförstånd i . Till exempel föreslår vi, likt , att regeringen ska överväga om det går att förenkla administrationen och öka måluppfyllelsen i landsbygdsprogrammets nästa programperiod genom att kombinera insatsområden i gemensamma budgetar. Det är för plottrigt . om Landsbygdsprogram-met 2014–2020 Vi anser också att regeringen bör tillsätta en snabbutredning av de nationella behoven av landsbygdsutveckling i ljuset av den sårbarhet som blev tydlig genom torka. Vi anser att lantbrukare som har drabbats av felaktiga avdrag bör ha rätt att återkräva pengarna när uppenbara fel har begåtts av den utbetalande myndigheten. Vi anser att ska verka för att små avvikelser från grundvillkoren inte ska ge kraftiga sanktioner. Som tidigare framhållits här stöder vi också att bör ha en politik för att möjliggöra småskaliga slakterier med mera. Låt mig uppehålla mig vid något som vi kanske är ensamma om. Det handlar om synen på förhållandet mellan produktion i och produktion i utlandet när det gäller klimatet. Vi vill öka det svenska lantbrukets konkurrenskraft. En väsentlig del i detta är att minska kostnaderna. Snabbast går det genom att sänka dieselskatten, men mycket annat måste göras, som jag har sagt. Ökad svensk matproduktion gör skillnad för klimatet på global nivå. Det gäller tyvärr inte många andra klimatsatsningar i . Ökad svensk produktion gör skillnad, för svenskt jordbruk ger mycket mindre växthusgasutsläpp än konkurrenternas. När importen minskar minskar andra länders utsläpp och de totala globala utsläppen – det är ju det som betyder något. Det gäller även om den ökade produktionen skulle leda till något ökade utsläpp per hektar i . Dessutom finns det alldeles för lite biodrivmedel i världen, vilket gör att en alltför uppskruvad efterfrågeökning riskerar att resultera i ökade i stället för minskade klimatgasutsläpp på global nivå. Det påverkas förstås av flera faktorer. Använd biodrivmedlen i transportindustrin först! När de saknade tekniklösningarna har kommit kan lantbrukarna ställa om. Ökad produktion i för också med sig, som bonus, mindre användning av bekämpningsmedel och antibiotika, bättre djurskydd samt minskad förlust av biologisk mångfald globalt. Det är en win-win-solution. Annars kommer ni inte ända in i kaklet! måste sluta med . Tillämpa EU-förordningar på ett sätt som ger så goda konkurrensförutsättningar som möjligt för inom EU-reglernas ramar! Gör upp med svensk naivitet och inse vad EU är för någonting! Slutligen: I ska det finnas utrymme både för det gamla och för det nya. Bevara svenska värden, djurskydd, biologisk mångfald, lantsorter, lantraser och kulturarv, inklusive våra unika fäbodar! Utveckla ny teknik och forska! Använd modern växtförädling! Se nya samband! Skaffa de grödor vi behöver! Det finns ingen motsättning om man för en balanserad politik som tar hänsyn till samtliga konsekvenser, till allt som är viktigt och inte bara till vissa värden, och som fokuserar på effektivitet samt skyr symbolpolitik. Jag yrkar bifall till reservationerna 2 och 7. 190 (C): I ska alla kunna leva och förverkliga sina drömmar oavsett var i landet man bor. Grunden för det är att små och medelstora företag får möjlighet att skapa jobb, att det finns bra vägar och kommunikationer och att det finns fler bostäder i mindre orter, i större städer, i medelstora städer och i byar – ja, precis överallt. om Landsbygdsprogram-met 2014–2020 Utveckling i hela landet betyder inte likformighet. När makten flyttas närmare de människor som berörs behöver det vara likvärdiga resultat men inte likadana. Det är viktigt att makten flyttas just på det sättet, för då sker det mycket spännande utveckling. Det är utveckling som behövs för att skapa attraktivitet och kreativitet för en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. Vi vill skapa världens modernaste landsbygd och världens grönaste städer. På det sättet bidrar hela landet , och det ger alla människor möjlighet att växa. Landsbygden är själen i . Vi vill ha jobb i hela landet. Det är just därför vi arbetar för att bidra till att det skapas fler jobb både i växande företag och i de gröna näringarna. En viktig del i det är det landsbygdsprogram som vi nu har en genomgång av, med anledning av . Med hjälp av landsbygdsprogrammet har vi nämligen möjlighet att stärka de verksamheter som ger jobb på landsbygden och som förser oss med svensk mjölk, svenskt kött och svenska grönsaker och som också ger öppna landskap och levande bygder. Landsbygdsprogrammet bidrar också när det gäller att nå de miljömål som vi har satt upp. När det nuvarande landsbygdsprogrammet förhandlades var pådrivande för att säkerställa ett så starkt landsbygdsprogram som möjligt. Den utvärdering som har gjort blir därför väldigt viktig att dra lärdomar av inför utformningen av nästa period. Precis som tidigare beskrev har intentionerna varit goda, men man har tyvärr inte lyckats nå de mål som man skulle vilja nå. Det pekar också på i sin rapport. Måluppfyllelsen har varit väldigt svår att mäta. Det är därför vi på olika sätt vill utveckla landsbygdsprogrammet så att det också ska bidra till måluppfyllelse. Tyvärr är övergripande slutsats att regeringens utformning av landsbygdsprogrammet har bidragit till en programstruktur som försvårar möjligheten att nå programmets mål. Det är allt annat än bra. pekar på att EU har ett omfattande och detaljerat regelverk men att det faktiskt finns ett nationellt utrymme att göra någonting av. Regeringen valde tyvärr att låta ett stort antal åtgärder ingå i programstrukturen. Man påpekar från sida att det har försvårat genomförandet. Det har lett till ökade administrativa kostnader och försenade utbetalningar av stöd. Det är allvarligt när pekar på att det finns begränsad information om måluppfyllelsen. Detta bidrar enligt till att möjligheten att justera programmet för att förbättra det till nästa programperiod minskar. Ja, pekar på ett antal brister vad gäller handläggning av stödåtgärder. Bland annat långa handläggningstider och lång väntan på stöd för de sökande lyfts fram. Det har skapat en misstro bland företagare och landsbygdsbor. Många uttrycker: Vi har tappat tilltron till systemet. anser att ett återställt förtroende för systemet, med bland annat kortare handläggningstider, minskat krångel och snabbare utbetalningar, bör vara av högsta prioritet i kommande landsbygdsprogram. , 2018, började arbetet med att ta fram en strategisk plan. Det är kanske inte så konstigt eftersom programperioden närmar sig sitt slut och eftersom man förmodligen kände till en del av den kritik som skulle rikta mot programmets utformning. Vi vet inte när den ska vara klar, för det pågår förhandlingar. Men jag hoppas verkligen att det finns den typ av underlag som efterlyser för att man ska kunna nå en betydligt större måluppfyllelse och ha möjlighet att följa upp den under kommande programperiod. om Landsbygdsprogram-met 2014–2020 Jag hoppas verkligen att företrädarna för de två regeringspartierna – från Socialdemokraterna och från – kommer att kunna bringa lite mer klarhet i hur regeringspartierna kommer att gå vidare, inte minst för alla er som just nu lyssnar på den här debatten. Ni har ju ett stort intresse av landsbygdsutveckling i hela . Och vi är beroende av att landsbygden fortsätter att utvecklas. konstaterar också att det regionala inflytandet har brustit. delar den bilden. Som decentralistiskt parti anser vi att så mycket makt som möjligt bör ligga lokalt och regionalt. Vi drev väldigt hårt i regionförhandlingarna att fler statliga funktioner skulle decentraliseras och att man skulle ge ökat ansvar till de folkvalda regionala parlament som ansvarar för arbetet med regional utveckling och tillväxt. vill därför att regeringen i framarbetandet av kommande landsbygdsprogram ska se över vilka delar av landsbygdsprogrammet som kan läggas över på regionerna. Det kanske också regeringens företrädare kan ge en del svar på. har varit drivande för att hela ska utvecklas. Det gäller inte minst det område som vi debatterar. ryggrad – landsbygden – bidrar med mycket, nästan allt som vi alla behöver för att leva. Därför skulle jag i detta sammanhang också vilja lyfta beslutet om livsmedelsstrategin för , som bland annat handlar om ökad produktion och stärkt lönsamhet och konkurrenskraft. Jag önskar att den får bli mer verklighet. Det har gått beslutet. Många lantbrukare känner att strategin inte har lett till de politiska beslut som de hade förväntat sig och som skulle göra skillnad på gårdsnivå. Därför är det nu otroligt viktigt att svensk politik går från ord till handling när det gäller just livsmedelsstrategin. I det januariavtal som jag nämnde har tillsammans med Liberalerna, Socialdemokraterna och drivit på för åtgärder för stärkt konkurrenskraft och lönsamhet för svenska lantbrukare. Det utmynnade i en överenskommelse om ett kraftfullt bondepaket, och genomförandet är under förhandling. Det här är viktigt. Vi har fantastiska möjligheter för det svenska jordbruket, det svenska skogsbruket och alla de gröna näringarna i vårt land – inte bara för att förse med livsmedel och bioråvara utan faktiskt också för att vara en aktör internationellt. Befolkningen i världen växer, och åkerarealen minskar. Vi har ett ansvar att se till att vårt rena jordbruk blir så lönsamt och konkurrenskraftigt som det bara kan bli med en bra politik. Inte minst gäller detta djurskyddet, folkhälsan och vikten av att använda så lite antibiotika som möjligt. Jag vill yrka bifall till reservation nr 5. Den handlar om det som jag redan beskrivit när det gäller vikten av att fatta beslut ute i våra regioner, nära våra olika landsbygder som är den absolut avgörande delen av vårt land för våra möjligheter att äta oss mätta, ge energi med nya spännande material och så vidare och skapa tillväxt i alla de företag i de gröna näringarna där jord och skog är själva grundstommen. om Landsbygdsprogram-met 2014–2020 I behöver hela landet bidra, och det utgör ingen konflikt mellan stadsbygd och landsbygd. En närodlad politik där beslut fattas så nära människor som möjligt möjliggör en utveckling för likvärdiga möjligheter i hela vårt land där man kan lösa samma utmaning på olika sätt utifrån förutsättningarna – för hela landet ska leva! 191 (KD): Jag står bakom reservationerna, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 12. Vi talar om om landsbygdsprogrammet. Vi har i denna kammare klubbat målen i livsmedelsstrategin. Vi har talat om dem förut, och jag tänker göra det lite nu också. Man kan tycka att jag tjatar om detta, men jag tycker att det är viktigt att få tala om livsmedelsstrategin. Målen är viktiga, då många jordbrukare upplevde att den samlade jordbrukspolitiken faktiskt innebar att svenskt jordbruk skulle avvecklas. har vi gemensamma politiska mål för att utveckla och stärka jordbruket. Det är faktiskt något nytt, och jag tror att det upplevs som mycket positivt. Vi talar om att öka lönsamheten, stärka konkurrenskraften och öka svensk självförsörjning av livsmedel. Tyvärr möter jag många bönder som säger att de inte märker av det vi pratade om, alltså målen, utan att det bara har blivit en massa vackra ord och ingen verkstad. Jag önskar att regeringen tar till sig det här och att kritiken går in i huvudet så att man börjar agera. Jag önskar verkligen det, för det är så många med mig som verkligen vill att det ska börja vända för svenskt jordbruk. En fråga som har varit en av den mest kritiserade är de kraftigt försenade utbetalningarna av EU-ersättningarna. Jag började här i 2014, och jag kan säga att bönder ringde till mig nästan direkt och sa: ”, hur kan det här fungera? Jag får inte ersättningarna .” Det är många svenska bönder som är drabbade, och för en del handlar det om så mycket pengar som en halv årsinkomst som inte har betalats ut. Och vad är problemet? Jo, det är datorer som inte fungerar. Det är naturligtvis inte hållbart, utan här måste regeringen vidta åtgärder för att säkerställa att jordbrukarnas likviditet och kreditvärdighet inte försämras. Det är inte rimligt att jordbruksföretagare drabbas i den utsträckning som de de facto har gjort. Vi kristdemokrater menar att statens skyldigheter gentemot enskilda näringsidkare ska ges högre prioritet i händelse av administrativa problem. konstaterar att regelverket för nuvarande landsbygdsprogram varit mer komplicerat än nödvändigt. Regeringen måste se till att regelverket blir så enkelt som möjligt i kommande program. Jag vet att det var den förrförra regeringen som gjorde detta, men likväl är det viktigt att man tar till sig synpunkter från . Regelverket är enormt inom jordbruket. Om en bonde har mjölkproduktion och dessutom spannmål på gården talar vi om ungefär 900 regler att förhålla sig till. Jag kan inte låta bli att berätta om bonden jag träffade i , för jag tycker att det säger så mycket om hur läget är. Han sa till mig på en bondefrukost: ”, när jag vaknar tänker jag: Vilken regel kommer jag att bryta mot ?” Är ni med? Det är ju förfärligt att man ska känna så, men det är så många regler och så många fel man kan göra. Det här duger inte, utan här måste det bli en förändring. om Landsbygdsprogram-met 2014–2020 Vi kristdemokrater vill att det tillsätts en utredning för att underlätta och förenkla regelbördan. När ska bonden hinna med att vara bonde? Det tycker jag att vi borde fundera på. Jag hade hoppats få en bred uppslutning gällande att orden i skulle ändras om att jordbruket är en miljöfarlig verksamhet. Jag vet att vi ska prata om det här i nästa debatt, men jag vill ändå få med det här också, för det är för mig helt befängt att ordet ”farligt” hänger ihop med ordet ”livsmedelsproduktion”. Miljöpåverkande kan den vara, men farlig? Här ser vi en skillnad på hur olika länder ser på livsmedelsproduktion. I handlar det om att självförsörjningen ska vara . I är det en jätteviktig exportvara – det är business. Och här hemma i är livsmedelsproduktion en miljöfarlig verksamhet. Det tycker jag säger allt. Jag ställde en fråga om det här till landsbygdsministern, och jag märkte att hon också tyckte att det är märkligt. Jag hoppas att det kan bli en förändring, för så länge regeringen och dess stödpartier inte vill ändra i är det verkligen bara tomma ord. 192 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande i dess helhet. Två tredjedelar av landets kommuner är glesbygds- eller landsbygdskommuner. Tillsammans utgör de en enorm yta. Det är många medborgare som bor på den svenska landsbygden, och det gör att frågorna om landsbygden inte bara berör en minister i regeringen, ett utskott här i eller en nämnd ute i kommunerna och regionerna, utan landsbygden är avgörande för hela landet och berör oss alla. Det finns inte bara en landsbygd i . Många av oss som debatterar här är själva landsbygdsbor som representerar olika delar av landet och även olika delar av landsbygden. Våra svenska landsbygder skiljer sig från norr till söder, från öst till väst och från kustland till inland. För oss socialdemokrater är det självklart att människor ska kunna bo och verka i hela . I ett starkare samhälle finns resurser och kraft för en aktiv landsbygdspolitik som nyttjar hela potential. Det skapar ett tryggare som också håller ihop. Men den servettskiss till budget som M och KD med ivrigt stöd av SD röstade igenom var förödande för landsbygden. Borta var merparten av ett reformutrymme på nästan 20 miljarder. I stället för kraftfulla investeringar i ett som håller ihop fick vi ett sjätte jobbskatteavdrag. följde jag med vår landsbygdsminister runt om i när hon besökte oss på sin Sverigeresa. Vi besökte flera viktiga verksamheter och träffade många landsbygdsbor i landsbygdskommunerna . De var stolta över sin hembygd, men vi möttes också av en vrede över att avstånden mellan oss människor växer och en upplevelse av att samhället inte alltid klarar av att leverera. om Landsbygdsprogram-met 2014–2020 Det kan vi också se och höra i de uppror som gör landsbygdens röster hörda. ser vi ett trendbrott i debatten men också i politiken. Den förra S-ledda regeringen började vända denna skuta. Den tillsatte , som jobbade fram 75 förslag för hur hela ska växa.