prot · H70945 · 2019-12-05 00:00:00 — § 5 (forts. från § 3) Kultur, medier, trossamfund och fritid (forts. KrU1) 122 (SD): Jag tänkte beröra området friluftsorganisationer. Svenskt Friluftsliv har 26 ideella underorganisationer, som tillsammans har 1,6 miljoner medlemmar. Underorganisationerna består av ungefär 9 000 lokala och regionala föreningar. De arbetar utifrån tre övergripande strategier: att stärka den långsiktiga finansieringen för medlemsorganisationerna, att höja friluftslivets status i samhället och att vårda och värna allemansrätten. Det ökade stillasittandet är en stor folkhälsoutmaning, inte minst bland barn och unga. De naturliga relationerna till rörelse och naturvistelser blir färre, och så även den vardagliga motionen. En viktig del i arbetet med att vända den här utvecklingen är just att stärka friluftslivets ställning i samhället. Det finns också stora möjligheter att nå samarbete med våra nordiska grannländer, då hela har ett friluftsliv som är rikt på olika sätt. Förutom många arbetstillfällen har friluftslivet ett stort ekonomiskt värde. Det kan betraktas som en process där en upplevelse skapas av besökare i naturen genom en kombination av bland annat tid, kunskap, anläggningar och resurser. Tillgänglighet är också viktigt inom rehabilitering, då natur och friluftsliv har en stärkande och läkande effekt. Med begreppet ”friluftsliv för folkhälsa” kan samhället ta ett större tag inom fler sektorer. Grön omsorg där djur och natur används i vård- och rehabiliteringssyfte är en väg, och en annan är att höja kunskapsnivån både i skolan och generellt. infördes friluftsverksamhet i skolan. Upplevelsebaserat lärande är ett starkt motiv för detta. Det behöver inte handla enbart om fler friluftsdagar, utan det kan kanske handla om att införa friluftsinslag i nuvarande schemabild. Många nyttjar naturen och friluftslivet på olika sätt. Beroende på utövande kan slitage uppstå på bland annat leder i sårbar natur. Därför behövs en översyn av hur man kan hantera olika former av slitage, inte minst för att länsstyrelsernas arbete med detta ska stödjas. finansierar organisationen , som skapar förutsättningar för nordisk forskning. Ambitionerna är effektivitet, inverkan och kvalitet inom forskningssamarbete och att bidra till att ska vara världsledande inom forskning och innovation. Här finns möjlighet att lyfta fram forskning om bland annat friluftsliv och folkhälsa, inte bara i det nordiska samarbetet utan även nationellt. Med anledning av detta menar vi att en anslagshöjning är viktig. 123 (MP): Så trevligt att få delta i en kulturdebatt i ! Som miljöpartist vill jag se ett starkt kulturliv i . Kulturen trivs i den gröna ideologin och är en viktig del av den gröna omställningen. Kulturen får individer och samhällen att växa, och den erbjuder en meningsfull fritid, ett kreativt yrkesliv och en bättre skola. Kulturen är demokratifrämjande men också klimatsmart. Kulturlivet ska vara tillgängligt för alla, oberoende av vem du är, var du bor och vilken bakgrund du har. Detta är värden som är viktiga att vårda, och där har det offentliga en betydelsefull och viktig uppgift. Kultur, medier, tros-samfund och fritid Som talesperson gällande utbildning och forskning, men också som kulturpolitiker, vill jag ägna mina minuter i den här debatten åt ett område där kultur och utbildning korsar varandra, nämligen folkbildningen. Jag vill göra det därför att folkbildningen och folkbildningens hela idé ligger nära min gröna ideologi. Detta är ett ibland kanske lite bortglömt område, som ligger sist i utgiftsområdet i budgetpropositionen, men det är ett stort område. Det tilldelas mycket pengar och berör många människor – över 600 000 personer följer studiecirklar, och mer än 55 000 personer går en längre kurs på en folkhögskola. Det är den enskilt största utgiftsposten i budgeten. Vi har stor geografisk spridning: Folkbildningen handlar till största delen om folkhögskolor, som vi har i mer än hälften av landets kommuner, och studieförbund, som har verksamhet i alla landets kommuner. Stödet till folkbildningen ska, i enlighet med beslut vi har tagit här i kammaren, följa fyra syften. Det handlar om att stärka demokratin, att stärka människors möjlighet att delta i samhällsutvecklingen och att utjämna klassklyftor och stärka bildningen, men det handlar också om att stärka deltagandet i kulturlivet. Det är bra syften. har också velat ha ett tillägg om hållbarhet, vilket vi hade tidigare när vi hade en indelning i verksamhetsområden i stället för syften. Jag vill dock stanna upp vid några av syftena. Kultur och bildning hör ihop. Det är en utgångspunkt för folkbildningen. Det handlar om bildning som är fri och frivillig, där man lär sig tillsammans och i samspel med andra. Folkhögskolorna, och kanske tydligare studieförbunden, skapar mötesplatser för människor med olika bakgrund och förutsättningar. Det är det gemensamma intresset för ett område som för olika människor samman. Nya grupper engageras, och de engagerar sig i sin tur i samhället – i samhällets utmaningar och i kulturlivet. Folkbildningen är också en stark och växande aktör för utbildning av utrikes födda, för funktionsnedsatta och för människor med liten eller ingen tidigare utbildning. Inom utgiftsområdet finns också ett stöd för det arbete som riktas till asylsökande och nyanlända för en förbättrad etablering i det svenska samhället. Studieförbunden är en gemensam aktör som klarar av det bättre än andra, och därför bör detta uppdrag ligga kvar där. Folkbildningens demokratiskapande uppgift är något som är angeläget – kanske mer angeläget nu . som vi här i , i kommuner och i regioner över hela landet firar demokratins 100-årsjubileum stort och brett kommer attackerna mot demokratin. De kommer från flera håll, och vi känner dem nästan som regelbundna pulsslag. Vi har vant oss. Det är nyheter om fake news. De kommer från i , från europeiska länder där högerpopulistiska regimer har tagit makten och från partier som är etablerade i vårt eget parlament. Läget är allvarligt. Demokratin måste stärkas, och det behöver vi göra på många sätt. Här spelar folkbildningen – studieförbunden och folkhögskolorna – en avgörande roll. Folkhögskolorna skiljer sig från universitet, högskolor och skolor bland annat i avsaknaden av fasta läroplaner och lärande- och examensmål. Det är fri bildning, som anpassas efter individen och där politisk styrning saknas. Kultur, medier, tros-samfund och fritid Inom utbildning och forskning talar vi om vikten av den fria akademin. Inom kulturpolitiken talar vi om armlängds avstånd. Det handlar om att politiken ska ge förutsättningar men inte styra innehållet. Här har folkbildningen ett naturligt försteg. När den utöver detta når ut till många – till en mångfald av grupper och till hela landet, från storstäder till glesbygd – blir folkbildningen en positiv och viktig kraft för demokratin. I budgetpropositionen höjer vi anslaget till folkbildningen med . Detta går till att kvalitetssäkra utbyggnaden av platser. Folkbildningen har en lång tradition i . Den har vuxit sig stark och kommer att behöva växa vidare. Budgetpropositionen är ett steg på den vägen. Jag yrkar härmed bifall till förslaget i betänkandet. 124 (M): behöver återupprätta samhällskontraktet. Alltför många i vårt avlånga land känner att de inte får valuta för sina skattepengar. Trots ens eget slit och släp – man utbildar sig, man går till jobbet och man betalar sina skatter – levererar inte staten i fråga om kärnuppgifterna. Svenska folket har börjat tröttna, och det är svårt att inte hålla med. Tyvärr vann inte vår moderata budget gehör i denna kammare i förra veckans budgetomröstning, och det beklagar jag. Om den hade blivit nästa års statsbudget hade trygghetsfrågan adresserats med satsningar på polis och rättsväsen. Den hade gjort det mer lönsamt för låg- och medelinkomsttagare att arbeta, och den hade sänkt skatten även för de pensionärer som har en inkomst , till skillnad från januaripartiernas ekonomiska politik. Den hade satsat brett på välfärden, med höjda generella statsbidrag. Den moderata budgeten hade prioriterat att återupprätta samhällskontraktet. Vad gäller kulturpolitikens ekonomiska prioriteringar vill vi moderater föra över resurser från vuxna, som i högre utsträckning borde kunna betala sin egen kulturkonsumtion, till barn och unga, som oavsett bakgrund ska kunna ta del av kultur och bildning, bland annat i syfte att möjliggöra fler klassresor. Om vi låter vuxna arbetande människor i högre utsträckning få behålla mer av den intjänade lönen, och därmed ökar individens frihet och självbestämmande, kan resurserna prioriteras till dem som behöver det mest. Fri-entré-reformen är ett lysande exempel på en total kulturpolitisk felprioritering av regeringen. Vuxna människor i med god betalningsförmåga och utländska turister får gå gratis på statliga museer, och det finansieras av skattebetalare över hela landet. Det är en orättvis reform. I mitt hemlän finns inte ett enda museum som omfattas av fri-entré-reformen. Varför ska någon som bor i , eller betala utländska turisters museibesök? Är det verkligen rätt prioriterad användning av människors skattepengar? Kultur, medier, tros-samfund och fritid Det är också en marknadsstörande reform. Alla de museer som inte har tillgång till fri-entré-reformen kan naturligtvis inte ta del av detta. Privata, framgångsrika museer, som med egen kraft byggt upp ett gott renommé, måste naturligtvis ta betalt för att få sin verksamhet att gå ihop. Är det verkligen statens uppgift att konkurrera med dem? Vi moderater tycker inte det. , , riktade ett tillkännagivande till regeringen om att skyndsamt utreda möjligheterna till produktionsincitament och finansieringsstimulanser för filminspelningar. presenterade sin rapport med förslag på hur incitament för film i skulle kunna se ut. Man skulle till exempel kunna tänka sig en skattereduktionsmodell för svensk filmproduktion. är det en stor konkurrensnackdel för svensk film att flertalet länder i vår geografiska närhet har dessa strukturer för filminspelningar, men inte . Det drar kapital och kompetens ut ur landet. Branschen står och stampar. Kulturministern har vid ett flertal tillfällen sagt sig se behovet av produktionsincitament, men ändå händer ingenting på området. Här måste regeringen gå från ord till handling, annars riskeras den svenska filmens framtid. Januaripartierna fokuserar på sin 73-punktslista och förmår inte lyfta blicken för att se vad som pågår där ute. Vi moderater tar vår utgångspunkt i samhällsproblemen och vill prioritera det som är viktigast, även i kulturpolitiken. har stora utmaningar, och vi behöver helt enkelt återupprätta samhällskontraktet. I detta anförande instämde , och (alla M). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 7.) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 6 Beslut om ärenden som slutdebatterats UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Punkt 2 (Politikens inriktning) 2. res. 1 (SD) 3. res. 2 (V) 4. res. 3 (KD) Förberedande votering 1: 21 för res. 19 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 59 för res. 21 för res. Kammaren biträdde res. 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:93 S, 3 M, 26 C, 15 L, 13 MP, 1 - Avstod:61 M, 21 V, 19 KD Frånvarande:7 S, 6 M, 4 SD, 5 C, 6 V, 3 KD, 4 L, 3 MP, 1 - och (båda M) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Kammaren biföll utskottets förslag. CU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Punkt 2 (Bostadspolitiskt mål) 2. res. 1 (V) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 3 (Konsumentpolitiskt mål) 2. res. 2 (SD) 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:93 S, 64 M, 26 C, 21 V, 19 KD, 15 L, 13 MP, 1 - Frånvarande:7 S, 6 M, 4 SD, 5 C, 6 V, 3 KD, 4 L, 3 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 7 Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Kammaren biföll utskottets förslag. § 8 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:51 Totalförsvarsdatalag – personuppgiftsbehandling vid Totalförsvarets rekryteringsmyndighet Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående proposition skulle förlängas till och med . med anledning av skr. 2019/20:40 om stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande 2019/20:3443 av m.fl. (SD) § 9 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2019/20:186 Korruption inom biståndet av (M) till statsrådet (MP) 2019/20:187 Omställning av fordonsflottan av (M) till miljö- och klimatminister (MP) § 10 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2019/20:531 Renägares förluster på grund av rovdjursangrepp av (M) till miljö- och klimatminister (MP) 2019/20:532 En primärvårdsreform av (M) till socialminister (S) 2019/20:533 Konkurrensvillkoren för svenska mikrobryggerier av (M) till finansminister (S) 2019/20:534 Bilaterala politiska samtal med av (L) till utrikesminister (S) 2019/20:535 Bristande passagerarsäkerhet hos Uber av (V) till infrastrukturminister (S) 2019/20:536 samordningsnummer av (M) till infrastrukturminister (S) 2019/20:537 Utökade möjligheter till vuxenadoption av (L) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:538 Kompensation för svenska torskfiskare i av (M) till statsrådet (S) 2019/20:539 handläggningstid av (SD) till finansminister (S) § 11 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2019/20:434 Kroatiska övergrepp mot flyktingar av (V) till utrikesminister (S) 2019/20:459 Färjeförbindelsen till av (V) till infrastrukturminister (S) 2019/20:462 Offentlig land-för-land-rapportering av (V) till finansminister (S) 2019/20:464 EU:s lista över skatteparadis av (V) till finansminister (S) 2019/20:466 Skattebefrielsen för biodrivmedel av (C) till finansminister (S) 2019/20:470 Hemlig dataavläsning av (V) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:471 relation till av (L) till utrikesminister (S) 2019/20:472 Minskande andel kvinnor som startar företag av (M) till statsrådet (MP) 2019/20:473 Framtiden för klostermuseet i av i (SD) till kultur- och demokratiminister (MP) 2019/20:475 Lokaliseringsprincipen inom bredbandsutbyggnad av (M) till statsrådet (S) 2019/20:476 Fiberutbyggnad på landsbygd av (M) till statsrådet (S) 2019/20:479 Statlig konkurrens av (M) till näringsminister (S) 2019/20:480 Penningtvätt av (S) till statsrådet (MP) 2019/20:481 Kronvittnen och anonyma vittnen av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:489 Kristendomen och förståelse för svensk kultur av (SD) till kultur- och demokratiminister (MP) 2019/20:483 Kraven för medborgarskap av Boriana (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:486 Felaktig utbetalning av bidrag från av Boriana (M) till statsrådet (S) 2019/20:500 Behov av kontroll i socialförsäkringssystemen av (M) till statsrådet (S) 2019/20:510 Bidragsbrottslighet och felaktiga utbetalningar från av (SD) till statsrådet (S) 2019/20:484 Bristande kontroll i folkbokföringen av Boriana (M) till finansminister (S) 2019/20:497 EU:s vapenpass av (M) till statsrådet (S) 2019/20:504 Landets jägare och sportskyttar av (M) till statsrådet (S) 2019/20:490 Uttalanden om sanktioner av (SD) till utrikesminister (S) 2019/20:493 Vägnätet på landsbygden av (M) till infrastrukturminister (S) 2019/20:494 En trygg övergång från daglig verksamhet av (M) till statsrådet (S) 2019/20:495 om höghastighetståg av (M) till infrastrukturminister (S) 2019/20:496 Slutrapport från av (M) till infrastrukturminister (S) 2019/20:499 Polisens sjunkande utredningsresultat av (M) till statsrådet (S) 2019/20:501 Återkallelse av svenskt medborgarskap av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:502 True crime av ClasGöran (S) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:503 basprognoser och klimatmålen av (V) till infrastrukturminister (S) 2019/20:505 Vinterdäck på tyngre fordon av (C) till infrastrukturminister (S) § 12 Kammaren åtskildes . av förste vice talmannen från dess början till ajourneringen , av tredje vice talmannen därefter till ajourneringen och av talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 3 Kultur, medier, trossamfund och fritid betänkande 2019/20:KrU1 1 (L) 2 (SD) replik 3 (L) replik 4 (SD) replik 5 (L) replik 6 LAWEN REDAR (S) 7 (SD) replik 8 LAWEN REDAR (S) replik 9 (SD) replik 10 LAWEN REDAR (S) replik 11 (M) replik 12 LAWEN REDAR (S) replik 13 (M) replik 14 LAWEN REDAR (S) replik 15 (M) 16 (SD) 17 (L) replik 18 (SD) replik 19 (L) replik 20 (SD) replik 21 LAWEN REDAR (S) replik 22 (SD) replik 23 LAWEN REDAR (S) replik 24 (SD) replik 25 PER LODENIUS (C) 26 (V) 27 (KD) 28 (MP) 29 Kultur- och demokratiminister (MP) 30 (KD) replik 31 Kultur- och demokratiminister (MP) replik 32 (KD) replik 33 Kultur- och demokratiminister (MP) replik 34 (M) replik 35 Kultur- och demokratiminister (MP) replik 36 (M) replik 37 Kultur- och demokratiminister (MP) replik 38 (SD) replik 39 Kultur- och demokratiminister (MP) replik 40 (SD) replik 41 Kultur- och demokratiminister (MP) replik (forts. § 5) 42 TREDJE VICE TALMANNEN ledning, styrning och uppföljning 43 (M) 44 Kultur- och demokratiminister (MP) 45 (M) 46 Kultur- och demokratiminister (MP) 47 (SD) 48 Statsrådet (S) 49 TREDJE VICE TALMANNEN 50 (SD) 51 Statsrådet (S) Möjligheten att ta del av undervisning 52 PER LODENIUS (C) 53 Kultur- och demokratiminister (MP) 54 PER LODENIUS (C) 55 Kultur- och demokratiminister (MP) Privatisering av Arbetsförmedlingens verksamhet 56 (V) 57 Statsrådet (S) 58 (V) 59 Statsrådet (S) Skärpta krav för att få samordningsnummer 60 (KD) 61 Statsrådet (S) 62 (KD) 63 Statsrådet (S) PISA-undersökningens resultat och intresset för läsning 64 (L) 65 Kultur- och demokratiminister (MP) 66 (L) 67 Kultur- och demokratiminister (MP) 68 (S) 69 Statsrådet (S) 70 (S) 71 Statsrådet (S) Åtgärder mot människohandel och koppleri i EU 72 (MP) 73 Statsrådet (S) 74 (MP) 75 Statsrådet (S) 76 (M) 77 Statsrådet (S) 78 (M) 79 Statsrådet (S) 80 (SD) 81 Statsrådet (S) 82 (SD) 83 Statsrådet (S) 84 (C) 85 Statsrådet (S) 86 (C) 87 Statsrådet (S) 88 (V) 89 Statsrådet (S) 90 (V) 91 Statsrådet (S) Torskfiskeförbud i och ersättning till yrkesfiskare 92 (KD) 93 Statsrådet (S) 94 (KD) 95 Statsrådet (S) Satsningar på regional tillväxt 96 (S) 97 Statsrådet (S) 98 (S) 99 Statsrådet (S) 100 (M) 101 Statsrådet (S) Utvisningen av terroranklagade imamer 102 (SD) 103 Statsrådet (S) Svenska barn i syriska flyktingläger 104 (V) 105 Statsrådet (S) 106 (KD) 107 Statsrådet (S) 108 (S) 109 Statsrådet (S) Ökat deltagande i PISA-undersökningens prov 110 (M) 111 Statsrådet (S) Ett särskilt rehabiliteringsspår för psykiatriska diagnoser 112 (M) 113 Statsrådet (S) 114 (S) 115 Statsrådet (S) 116 (M) 117 Statsrådet (S) 118 (S) 119 Statsrådet (S) Nationella åtgärder för stärkt lönsamhet i svenskt jordbruk 120 (M) 121 Statsrådet (S) § 5 (forts. från § 3) Kultur, medier, trossamfund och fritid (forts. KrU1) 122 (SD) 123 (MP) 124 (M) (Beslut fattades under § 7.) § 6 Beslut om ärenden som slutdebatterats UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan CU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik § 7 Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid § 8 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid § 9 Anmälan om interpellationer § 10 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 11 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 12 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2020