prot · H60973 · 2019-04-04 00:00:00 — Däremot finns det några områden där vi har haft en konflikt . Jag tänker då till exempel på lotteriförsäljning. Det var en stor skandal med Socialdemokraternas lotteri, där man inte drog sig för att sälja lotter på kredit till överskuldsatta. Det var helt enkelt en stor skandal runt detta. bestämde vi att konsumenter skulle skyddas vid telefonförsäljning genom skriftliga avtal. Men av någon anledning blev det inte så vid just lotteriförsäljning. har också gjort ett tillkännagivande där vi har sagt att regeringen helt enkelt ska komma tillbaka med förslag till en sådan lagstiftning. Det har gått , herr talman, och inget förslag till lagstiftning har kommit. Vi moderater har därför gjort ett särskilt yttrande i detta betänkande. Men vi säger också att vi kommer att följa arbetet och att vi kommer att påminna regeringen om att denna lagstiftning måste införas. Frågan om spel är mycket relevant just . Jag noterar att statsrådet har suttit i många tv-soffor och rasat mot spelreklam. Han har bland annat sagt: Bolagen har en månad på sig att åtgärda bland annat tv-reklam. Regeringen har alltså haft på sig att ta fram ett förtydligande av lagstiftningen, så att den även ska gälla Socialdemokraternas lotteri när de säljer lotter via telefon. Men det har man alltså inte gjort. När det gäller spelreklamen är det också rätt intressant att den har ökat. Jag tror att det är fler än jag som uppfattar att det bara finns spelreklam just . Den faktiska mätningen visar att spelreklamen i tv har ökat med . Av dessa står , det statliga spelbolaget, för . Naturligtvis vore det enklare om statsrådet via ägardirektiv eller på andra sätt påverkade de statliga spelbolagen. Men jag noterar att det inte har skett. En annan fråga där regeringen har agerat senfärdigt eller inte alls gäller området skönhetsbehandlingar. Där tror man naturligtvis att det finns en lagstiftning på plats. Jag tror att väldigt många är förvånade över att man kan gå och göra en skönhetsoperation och efteråt, om det går fel, upptäcka att det inte finns något konsumentskydd och inte någon lagstiftning. Tyvärr kan vi nästan läsa att främst unga människor kommer i kläm när de har gjort en skönhetsoperation som har gått väldigt snett. Efteråt upptäcker konsumenten att det inte finns någon lagstiftning. Även här har den socialdemokratiska regeringen suttit på händerna . Det fanns en färdig lagstiftning. Man hade kunnat implementera den mycket snabbt. Men man har dragit ut på detta väldigt länge, och det är faktiskt anmärkningsvärt. En annan sak som växer mycket snabbt är den nya delningsekonomin. När vi diskuterar konsumentskydd tänker vi sannolikt på näringsidkare och konsumenter. Men i den nya delningsekonomin, där vi köper och säljer av varandra i mycket stor omfattning, finns det naturligtvis inget konsumentskydd. Däremot har tagit fram till exempel mallar på sin hemsida. Om till exempel en privatperson ska köpa en bil av en annan privatperson kan man gå in på och ladda ned ett bilavtal. Det tycker vi är väldigt bra. Jag tror att har en roll att fylla även när det gäller dessa delar. Avslutningsvis är det alltså anmärkningsvärt att regeringen inte har återkommit med förslag på en lagstiftning som reglerar just telefonförsäljning av lotter. Det går tyvärr inte att utesluta att det beror på att lotter är en betydande intäktskälla för det socialdemokratiska partiet. Det är också anmärkningsvärt att regeringen inte har återkommit med förslag till lagstiftning för skönhetsbehandlingar. Här förväntar vi moderater oss att det sker . 36 (SD): debatterar vi konsumentpolitik. Det är ca 30 olika yrkanden, så det är ganska spritt. Inget yrkande har fått majoritet. Om det sedan är en styrka eller en svaghet beror nog på vem man frågar. Flera förslag från oss sverigedemokrater berör små företags villkor, då vi menar att små företagare är lika utsatta som vanliga konsumenter på marknaden. Bara det faktum att man innehar F-skattsedel eller FA-skattsedel gör inte att man plötsligt är mycket starkare i förhandlingsläget gentemot andra företag. Jag tillhör själv gruppen som har F-skattsedel. Det är en verklighet jag delar med över 800 000 andra, i varierande åldrar, i . Jag har själv F-skatt då jag äger en skogsfastighet. Det finns många i som liksom jag inte lägger särskilt mycket tid på sitt företag men som ändå måste ha F-skatt just för att man äger lite jordbruksmark eller skog. Det finns också många äldre i vårt samhälle som har F-skatt just för att de äger mark. En stor del av vuxna befolkning är alltså registrerade som företagare, och det är oftast bra. Men eftersom det nu har visat sig att mindre seriösa företag via telefonförsäljning har riktat in sig på just äldre personer med F-skatt finns det ett behov av att skärpa reglerna så att även människor som har F-skatt skyddas på samma sätt som människor som inte har F‑skatt. All seriös försäljning bygger på att två parter kommer överens och att båda därefter är nöjda med avtalet. Via telefon är det ofta svårt att veta exakt vad för avtal man ingår, och därför är den nya lagen om skriftlig bekräftelse ett bra sätt att tvinga säljaren att visa vad köparen egentligen går med på. I de allra flesta fall är det inte ett problem att ett avtal måste tecknas, eftersom båda parter är lika måna om att avtalet ska komma på plats. Att i dagens hänvisa till att vi har haft telefonsamtal som ett normalt och legitimt sätt att ingå avtal håller dåligt eftersom det med dagens teknik är mer regel än undantag att det man har kommit överens om per telefon också bekräftas antingen via mejl eller via sms. Bokar man för reparation av bilen kommer det ett sms med tid och datum, liksom det i princip alltid kommer ett mejl med information om den produkt man har beställt via telefon. Så är det givetvis även mellan företag, för man vill veta att man verkligen är överens om vad man just har diskuterat via telefon. Vi vill ha en ordning där den som har F-skatt i normalfallet ska ha samma skydd gentemot både telefonförsäljare och rena blufföretag som andra privatpersoner har på marknaden. I vårt är alla människor skyddade mot oseriösa företag, och ingen tvingas in i avtal mot sin vilja. Därför ska man ha samma skydd även om man råkar äga några hektar mark. Att man inte har det är märkligt. Flyttbara bankkontonummer är en annan fråga som har kommit upp. Låter det inte som något vi faktiskt länge velat ha? Problemet som i princip alla upplever när de byter bank är att man inte riktigt vet alla ställen som ens bankkontonummer finns på. Det kan vara alltifrån tidigare arbetsgivare till ställen där man har fått ersättning eller kommuner som har betalat ut något till en. Alla som man i livet har gett sitt bankkontonummer till kan mycket väl ha kvar detta och ha det kopplat till en som person. När man sedan byter bank kan en utbetalning lätt ske till ett konto som inte finns eller – ännu värre – till någon som har fått ens tidigare kontonummer. Med dagens Swish, autogiro, e‑fakturor och så vidare är det dessutom mycket mer som ständigt kopplas till just bankkontonumret. Sedan jag först kom in i 2014 har jag själv motionerat om att göra bankkontonummer flyttbara. Jag har väckt den motionen på nytt . Lite oväntat är det att inte alla i ser den potential som detta faktiskt har och framför allt hur det skulle kunna påverka konkurrensen mellan bankerna. Det intressanta när det gäller just bankerna är att de mindre bankerna, som inte har funnits så länge – typ och Forex – är jättepositiva till ett system med flyttbara kontonummer. Värre är det med de gamla storbankerna, som framhåller att systemen inte är kompatibla och att det därför är typ omöjligt. Om man inte visste bättre skulle man nästan kunna tro att de försöker utnyttja sin ställning för att försvåra för nya aktörer. Vi minns väl alla hur det var när vi började prata om flyttbara mobilnummer och de stora telebolagen tillfrågades. Det var helt omöjligt, sa de. Det var helt omöjligt att få ett system där man kunde flytta telefonnummer – ända fram till dess att det beslut fattades som tvingade dem att göra det omöjliga möjligt. Lärdomen från telebranschen är alltså att ”omöjligt” är betydligt mindre omöjligt när det finns ett beslut som är tvingande. I vårt ska det vara lätt att byta bank. Avslutningsvis vill jag göra mina yrkanden. Vi står givetvis bakom alla våra reservationer, och det är många i det här betänkandet. Vi står bakom dem fullt ut, men för tids vinnande och för att inte förlänga voteringstiden i onödan – särskilt nu när är talman – yrkar jag bifall bara till vår reservation 4 och till reservation 8, som vi har gemensamt med . I detta anförande instämde (SD). (forts. § 11) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. 37 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av statsrådet , statsrådet , statsrådet och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Mäns våld mot kvinnor 38 (M): Dokumentären om liv lämnar ingen oberörd. I kölvattnet efter den har det förts en diskussion kring mäns våld mot kvinnor. Enligt statistik från mördades 22 kvinnor av en närstående man . Det är den högsta siffran . Statistiken säger också att det anmäldes i snitt 36 misshandelsbrott där gärningsmannen och offret stod i nära relation till varandra. I går kunde vi höra kritik från Amnesty, som pekar på att antalet anmälda våldtäkter ökat med över 1 500 . har både andelen och antalet som lett till åtal minskat. är jämställdhetsminister i en så kallad feministisk regering. Min fråga till statsrådet är därför: Vad tänker hon göra för att sätta stopp för den här utvecklingen? 39 Statsrådet (MP): Jag tror inte heller att någon står oberörd. I den här frågan är det viktigt att ha med sig att berättelse inte är unik. Var fjärde kvinna kommer i livet att utsättas för våld i en nära relation. Detta är alltså ett oerhört stort samhällsproblem. Jag tänker mig att det handlar om två delar. Den ena är att vi behöver fler poliser. Där har regeringen också höga ambitioner: 10 000 fler poliser . Att förstärka polisen är en väldigt viktig del. Den andra delen som är viktig gäller rättsprocessen: att se till att förövare får sina straff och att på olika sätt ge stöd i rättsprocessen till dem som är utsatta. Detta kan göras på flera olika sätt. En viktig del är till exempel möjligheter att ge stöd till våldsutsatta, något som kan vara viktigt för att de ska orka med att ta sig igenom en rättsprocess. 40 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. När det kommer till mäns våld mot kvinnor, sexualbrott och trakasserier, något som alltför många kvinnor upplever, räcker det inte med fina ord och goda intentioner. Att kalla sig en feministisk regering förpliktar. Ordet måste omsättas i handling. Jag undrar därför: Varför säger regeringen nej till att höja straffen för grov kvinnofridskränkning? Och varför dröjer regeringen med att höja straffet för våldtäkt? 41 Statsrådet (MP): Det finns många saker vi behöver göra på de här områdena. I samarbetet mellan regeringen, och Liberalerna om vårändringsbudgeten har vi precis gått ut med en satsning på mot mäns våld mot kvinnor. Vi har också satsningar på kvinnojourerna som är oerhört viktiga. Det finns många delar. Vi har också fått en samtyckeslagstiftning på plats, en oerhört viktig del i att stärka kvinnors skydd i samhället. Vi behöver jobba brett med frågorna, och vi behöver nu också jobba med att förverkliga en samtyckeskultur. Det finns mycket att prata om i de här frågorna. 42 (SD): Frågan om EU:s upphovsrättsdirektiv har engagerat enormt . Detta engagemang har kanske inte märkts hos regeringen i särskilt stor utsträckning. Det som har skapat mest diskussioner har rört frågan om länkskatt, något som gör att det kommer att bli svårare att dela med sig av information på internet. Det kommer också att bli mindre uppenbart vad man delar med sig av. Man kan säga att internet blir mindre fritt. Vi har också frågan om uppladdningsfilter, som kommer att föra med sig att material måste granskas innan det läggs upp. Detta kommer såklart att kräva någon typ av filter. Även detta kommer att göra internet mindre fritt. Min fråga till statsrådet är helt enkelt: Varför behöver vi länkskatter? Varför behöver vi uppladdningsfilter? Varför har regeringen aviserat att ska rösta ja till EU:s upphovsrättsdirektiv? 43 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Vi kan konstatera att nu har sagt ja till detta direktiv. Det innebär att det kommer att komma upp för omröstning i ministerrådet . I den omröstningen kommer att kunna rösta ja, rösta nej eller lägga ned sin röst. Inför den omröstningen och det ställningstagandet kommer regeringen att samråda med på det sätt som alltid sker. Det är ju bekant – det påpekade också – att direktivet har blivit föremål för en omfattande debatt här i . Det finns många som har gett uttryck för att bör rösta nej. Det finns också tydliga skäl för att rösta ja. Jag vill bara säga att det just nu är för tidigt att säga hur kommer att ställa sig i den slutliga omröstningen. Vi kommer att återkomma till med den frågan. 44 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Det är intressant att man nu säger att man är osäker på hur man vill göra. Det beror på att vi med all sannolikhet har en majoritet i som är emot detta. Men regeringen har ju redan aviserat hur man ska rösta. Man har inte drivit på tydligt för ett nej i ministerrådet, utan man har stött förslaget under trilogförhandlingarna. Varför samrådde man inte med tidigare? Det som kan hända nu är ju att regeringen tvingas ändra sin position till det slutgiltiga antagandet. 45 Statsrådet (S): Såvitt jag har mig bekant har det förekommit ett antal kontakter med det ansvariga utskottet i den här frågan. Det har getts information om hur förhandlingarna har gått och hur regeringen har agerat. Det slutliga ställningstagandet sker först efter samråd med . 46 (C): kommer vi här i att fatta beslut, på förslag av miljö- och jordbruksutskott, om ett tillkännagivande till regeringen om att införa en förvaltande jakt på säl i hela landet. Vi gör det med stöd i modern forskning och relevanta myndigheters yttranden. Vi gör det bland annat därför att en del av det svenska näringslivet vid den svenska landsbygdens kuster är direkt hotad av för stora populationer av säl. Det är det svenska yrkesfisket som är hotat. Jag ställer min fråga till landsbygdsminister : På vilket sätt avser statsrådet att omsätta detta tillkännagivande i verkställighet så snabbt som möjligt? 47 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Det här med tillkännagivandet från är färskt. Vi fick reda på det . Vi kommer självklart att bereda det i . är inte frågan ny. Detta är en fråga som har diskuterats . Det har funnits ett utredningsuppdrag där man har tittat på vilka möjligheter som finns. Utredningen har också lämnat förslag på om man skulle kunna införa licensjakt alternativt arbeta mer effektivt med skyddsjakt. Mitt svar i det här läget är alltså att jag har noterat att tillkännagivandet kommer. Vi kommer att arbeta vidare med det så fort som möjligt. Det finns ett bra underlag att hantera frågan utifrån. Jag återkommer så fort vi har hunnit titta färdigt på frågan. 48 (C): Jag vill tacka för svaret. Kan jag tolka statsrådets svar som att hon, utifrån den beredning som pågår och det tillkännagivande som strax kommer att ges, är öppen för att införa förvaltande jakt på säl i Sveriges kust- och sjövatten, i syfte att få till en balanserad stam och för att vidmakthålla en del av näringslivet på svensk landsbygd, kustfisket? 49 Statsrådet (S): Jag är öppen för att vi ska få till en så hållbar och bra lösning på frågan som möjligt, där vi tar hänsyn både till yrkesfiskarnas förutsättningar och till hur fiskebeståndet generellt sett ska hållas livskraftigt. Vi ska titta på alla olika verktyg som står till buds. Vi ska titta på för- och nackdelar med licensjakt alternativt skyddsjakt men också på att utveckla selektiva redskap. Jag är alltså öppen för att titta på alla åtgärder som står till buds för att vi ska hitta en så balanserad lösning som möjligt. Kriminalisering av köp av hyreskontrakt 50 MOMODOU (V): Min fråga går till statsrådet . kom regeringen med ett förslag för att skärpa åtgärderna mot handel med hyreskontrakt. I det förslaget ingår också kriminalisering av köp av hyreskontrakt. är positiva till regeringens ambition att strama upp reglerna för att komma åt dem som utnyttjar bostadsbristen och bostadslösa. Men vi är väldigt tveksamma till regeringens förslag att kriminalisera just köpet. Det handlar om människor som är offer för bostadsbristen. Jag undrar därför varför ni vill kriminalisera köp av hyreskontrakt när allt tyder på att det riskerar att slå hårt mot utsatta grupper, i stället för att fokusera på att bygga bort bostadsbristen som tvingar folk att köpa hyreskontrakt. 51 Statsrådet (MP): Tack, Momodou , för en viktig fråga! Det är svåra avvägningar som måste göras. Vi vet att vi har en stor utmaning i en alltför dåligt fungerande bostadsmarknad. Det leder till avarter; nu handlas svartkontrakt för väldigt stora summor i vårt samhälle. Det är en handel som också göder kriminella aktörer som skadar vårt samhälle långsiktigt och som ofta ägnar sig åt kriminalitet inom många olika områden. De finansierar sin verksamhet bland annat genom det här. Därför behöver vi också ta i med hårda tag för att få bukt med den här marknaden. Det är en marknad som vi alla förlorar på i slutänden. Det leder till att bostadsmarknaden fungerar sämre än den annars skulle kunna göra. Det här är bara en del av regeringens bostadspolitik. Vi behöver använda de här verktygen. Men vi behöver också stimulera byggande av fler bostäder, till exempel genom det investeringsstöd som regeringen har infört och genom de punkter som finns i januariavtalet, som också leder till att vi kan få ett ökat bostadsbyggande framöver. Man ska alltså inte se det här som den enda åtgärden utan bara som en del i en fungerande bostadspolitik. 52 MOMODOU (V): Förslaget är kostsamt och ineffektivt, enligt Lagrådet. Det riskerar också att leda till att människor som redan är i en utsatt situation kommer att straffas. Vi har det som kallas sexköpslagen. Där fokuserar man just på förövaren och inte på offret. Det är en fantastiskt bra princip. Varför frångår ni den principen och vill straffa offren, Per ? Det handlar om folk som är desperata och behöver någonstans att bo eftersom politiker inte har lyckats fixa det här. 53 Statsrådet (MP): Det är viktigt att komma ihåg att det här inte är den enda ändringen vi genomför. Det är flera delar. Bland annat ger man hyresvärden möjlighet att med omedelbar verkan säga upp kontraktet. Det blir också skärpta straff för den som säljer eller förmedlar hyreskontrakt. Det kommer inte heller att vara tillåtet att hyra ut en hyreslägenhet till överhyra utan tillstånd. Det här är alltså bara en del. Jag skulle vilja säga att de allra mest utsatta är de som inte ens har de ekonomiska möjligheterna att gå in på den svarta marknaden. De kommer att få bättre förutsättningar om vi lyckas hantera den marknaden och få ned handeln med svartkontrakt. 54 (KD): Jag vill ställa min fråga till bostadsministern. Det byggs alldeles för få bostäder . Ungdomar drabbas särskilt hårt av dagens situation, då de inte kan köpa sin första bostad. Antalet bostäder som byggs rasar fort ned till en nivå som skapar en bostadskris. Det ser inte bra ut med åtgärder från regeringen för att klara av bostadskrisen. Och riktiga åtgärder behövs. För mig står det klart att kreditrestriktionerna behöver ses över för att det återigen ska bli möjligt att låna för att köpa sin bostad på normala nivåer. Mycket talar för att kreditrestriktionerna, trots det goda syftet, sammantaget är opåkallat hårda mot hushållen. En stor del av nedgången i bostadsbyggandet kan bero på de hårda kreditrestriktionerna. Om det inte förändras riskerar vi att hamna i ännu en politiskt orkestrerad bostadskris med hushåll som har svårt att efterfråga bostadsrätter och byggbolag som inte bygger eftersom efterfrågan inte finns. Anser bostadsministern att vi behöver lätta på kreditrestriktionerna för att få igång marknaden och därmed bostadsbyggandet? 55 Statsrådet (MP): Det är intressant att kallar det för en återgång till normala nivåer. Jag skulle vilja säga att det var det system som vi hade innan amorteringskravet infördes som var onormalt, vilket ledde till en utveckling med amorteringsfria lån. Där stack ut extremt mycket jämfört med vår omvärld. Vi sticker fortfarande ut genom att vi har en svagare amorteringskultur än många andra länder. I många andra länder är det normalt att amortera av lånen på 10, 20 eller . Vad som är normala nivåer kan vi alltså diskutera. Självklart måste vi göra det möjligt för människor att låna. Vi har en fungerande kreditmarknad. Det går fortfarande att låna på den svenska marknaden. Men vi behöver också tänka bredare. Vi behöver se hur vi kan stimulera byggandet av bostäder med rimliga hyror, till exempel genom regeringens investeringsstöd. Vi behöver se över byggreglerna så att det också blir möjligt att sänka kostnaderna vid byggande. Men vi behöver också genomföra fri hyressättning vid nybyggnation av hyreslägenheter, till exempel. Regeringen jobbar brett med den här frågan för att få en bättre fungerande bostadsmarknad. 56 (KD): Jag menar att vi kanske inte har en bolånemarknad som fungerar eftersom ungdomar inte kan låna till sin första bostad. Det är ett av problemen som leder till att det inte heller byggs tillräckligt med bostäder. Jag kan inte se att bostadsministern kan komma runt den här frågan. Vi måste se över kreditrestriktionerna på ett eller annat sätt och lätta på dem så att människor kan efterfråga de bostäder som behövs. Det är ungdomarna som kommer i kläm. Jag vädjar till bostadsministern att titta på detta en gång till. 57 Statsrådet (MP): Det finns statistik som talar i en annan riktning än det som pekar på. Tittar man på andelen hushåll bland bolånetagarna under 30 kan man se att de har ökat ganska kraftigt. Även volymen lån som tas av hushåll som är under 30 har ökat . Det är alltså inte en entydig bild, som försöker ge sken av. Vi måste självklart vara beredda att se över regelverken och se till att de är väl avpassade. Det leder oss in på frågan om beskattning, där regeringen också har sagt att vi ska göra en skatteöversyn. Det kan också leda till förändrade förutsättningar framöver. 58 (L): Min fråga är riktad till statsrådet . Jag har från statsrådet fått ett frågesvar om en del problem kring ålderism och åldersdiskriminering. Jag kan läsa ur svaret: ”Att bekämpa diskriminering och verka för ett samhälle som slår vakt om alla människors lika värde är för mig en viktig fråga. Regeringen har i regeringsförklaringen uttalat att diskrimineringslagen ska skärpas.” Min fråga blir då: Hur ser arbetsläget ut med den skärpningen? 59 Statsrådet (MP): Tack, , för frågan! Vi har talat om ålderism här i talarstolen tidigare. Det är viktiga frågor. Skärpningen av diskrimineringslagstiftningen handlar om möjligheten att se över sanktioner när arbetsplatser inte följer diskrimineringslagstiftningen, när man inte vidtar aktiva åtgärder för att förebygga diskriminering på olika sätt. Jag tror att det finns ett stort behov av den här utredningen för att se hur vi kan stärka antidiskrimineringsarbetet på våra arbetsplatser. Utredningen kommer att komma igång framöver. Jag kommer helt enkelt att få anledning att återkomma framöver. 60 (L): Det är bra med skärpning på arbetsplatserna. Men det här är mycket bredare än så. Åldersdiskrimineringen finns inom samhällets alla sektorer. Jag hade gärna sett ett mycket bredare uppdrag till utredningen. 61 Statsrådet (MP):