prot · H60987 · 2019-05-07 00:00:00 — Centret har till uppgift att vara ett insatsteam för handfast stöd till kommuner, ge ökad kunskap om extremismens drivkrafter och uttryck samt samordna nationella insatser. Åtgärder mot finansiering har förbättrats, men här är det viktigt att lagstiftningen fortlöpande ses över om och när behov finns. En hel rad åtgärder har med andra ord kommit på plats, men vi kommer att behöva ytterligare åtgärder för att just förebygga, förhindra och försvåra för terrorister. Jag ska ta några exempel. Vi anser att det är angeläget att en lagstiftning som kriminaliserar deltagande i och samröre med terroristorganisationer kommer på plats. Ett förslag är på väg gällande samröre med en terroristorganisation där gärningen är ägnad att främja, stärka eller understödja terroristorganisationen. De former av samröre som avses är att  ta befattning med vapen, ammunition, brandfarliga eller explosiva varor, kommunikationsutrustning, transportmedel eller annan liknande utrustning för en terroristorganisation  upplåta lokal eller mark till en terroristorganisation eller lämna liknande stöd till en terroristorganisation. Straffen för terroristbrott kan behöva skärpas. har i uppdrag att göra en översyn av den straffrättsliga lagstiftningen på terrorismområdet i syfte att åstadkomma förslag på just straffskärpningar. Goda underrättelser är A och O för att förbättra möjligheterna att förhindra terrorbrott. har det lagts fram en proposition om hur och polisen ska kunna ta emot underrättelser från signalspaning. Ett arbete pågår med att införa ett nytt hemligt tvångsmedel, så kallad hemlig dataavläsning. Det är en nödvändig anpassning till hur dagens terrorister kommunicerar och förvarar information. En översyn görs nu av lagen om särskild utlänningskontroll, som vi har kunnat höra tidigare i debatten. I uppdraget ingår frågan om hur kontrollen av personer som bedöms utgöra ett säkerhetshot kan förstärkas. Terrorism är inget nytt begrepp eller en ny företeelse. Terrorism är dock inget statiskt. Den har förändrats , från den terrorvälde via flygplanskapningar och kidnappningar till dagens självmordsbombare och IS-terrorister. Med det sagt är det oerhört viktigt att vi som lagstiftare ständigt utvärderar och vid behov också förändrar vår lagstiftning så att den möter upp även framtidens terrorister med det öppna samhällets fulla kraft. 112 (M) replik: Jag lyssnade på anförande med visst intresse. Han tog upp frågan om kriminalisering av deltagande i och samröre med terroristorganisationer, vilket är en mycket omskriven fråga. Regeringen beslutade om denna utredning – det var . Där står vi – tyvärr, vill jag säga – i mångt och mycket kvar på ruta ett; Lagrådet underkände ju den lagstiftning som regeringen hade tagit fram. Vad jag har förstått av de signaler som har kommit från regeringen och Socialdemokraterna ser man nu framför sig någon form av parlamentarisk utredning eller liknande för att öppna upp dessa grundlagsfrågor, i och med att detta för att man ska få allt på plats torde kräva just grundlagsförändringar. Detta besked gavs till oss . är vi framme , och mig veterligen har ingenting ytterligare hänt när det gäller just dessa grundlagsfrågor. Inga kontakter har i alla fall tagits med oss moderater. vet jag såklart att inte sitter i regeringen, men en regering består ju också av partier. Eftersom tog upp frågan undrar jag om han känner till när Socialdemokraterna har för avsikt att ta initiativ till en sådan här utredning, så att vi äntligen kan få denna viktiga förändring på plats. 113 (S) replik: Det är helt riktigt, som säger, att det fanns ett förslag på plats gällande en kriminalisering av deltagande i och samröre med terroristorganisationer. Detta förslag har Lagrådet sedan yttrat sig om, och man konstaterade att förslaget gällande deltagandedelen inte var förenligt med grundlagens föreningsfrihet. Vår uppfattning i utskottet är fortfarande att vi ser en lag på plats där deltagande kriminaliseras, men det är oerhört viktigt för oss att vi lever upp till grundlagen. Jag tolkar det som att man behöver göra en grundlagsändring om en sådan lagstiftning ska komma på plats. Lagrådet yttrade sig inte om samröresdelen, så på det området kan vi mycket snabbare komma fram med ett nytt förslag till lagstiftning. 114 (M) replik: Jag har inte så mycket att invända mot den beskrivningen; det är ungefär så det är. Möjligtvis saknar jag den lilla detaljen om när en utredning kan komma på plats om just deltagandedelen. Detta är ju väldigt brådskande; även på denna punkt ligger efter en lång rad andra länder, som säkert känner till. Vi har som sagt väldigt allvarliga problem i vårt land, inte minst när det gäller antalet personer som har fattat det osedvanligt dåliga beslutet att ansluta sig till en vedervärdig terrorsekt. Det hade varit förträffligt om denna lagstiftning kunde komma på plats. Jag tror att vi alla kan ha förståelse för att detta med grundlagar är komplicerat. Det ska också vara komplicerat – man ska inte ändra det i onödan. Men det är heller ingen nyhet att grundlagar existerar. står vi här, efter att regeringen fattade beslut om denna utredning, och jag tycker att det är väldigt oklart hur denna process ska se ut framöver. Jag hoppas att med partikamrater ser till att nu äntligen börja sätta lite fart på detta arbete, göra det nödvändiga utredningsarbetet och ta de kontakter som behövs, så att vi kan få detta att fungera bättre. En sak vet jag nämligen: Verkligheten där ute tar inte paus, oavsett hur långsamt en regering arbetar. 115 (S) replik: I sak låter det som att och jag är överens. Jag tror inte att någon av oss här inne – varken du, , jag eller någon annan här i kammaren – på något sätt försvarar att man engagerar sig i en terroristorganisation på något sätt. Dock är det ju så att vi har att förhålla oss till vad Lagrådet har konstaterat i detta fall. Det är min förhoppning och din förhoppning att vi ska kunna komma vidare med detta. Jag hoppas att vi kan nå en samstämmighet i denna fråga precis som vi har gjort i tidigare överenskommelser som de 2015 och 2017. Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi kan göra detta arbete tillsammans. 116 (KD) replik: Jag var först inne på samma spår. tog frågan ur munnen på mig angående det som vi saknar – tänket på vart vägen kommer att gå vidare. Men jag svänger över på ett annat spår. Det finns ju terroraktivitet även inom vårt land. I många fall är den riktad mot dem som är judar, mot synagogor och på annat sätt. Jag kan konstatera att första maj i inte var ett bra exempel på hur sådana tendenser motarbetas. Som jag uppfattade det använde man i demonstrationståget formuleringar som handlar om att krossa sionismen, vilket jag tolkar som att man talar i samma anda som de som tar till våld för att bekämpa något religiöst. Jag skulle gärna vilja höra vilken bild har av hur det är och hur vi motverkar terrordåd riktade mot judar och mot synagogor om man inom ett ungdomsförbund använder begrepp som kan tolkas som att man riktar sig mot en folkgrupp. 117 (S) replik: Om ledamoten har följt med i medierna har han kanske kunnat läsa mina kommentarer till detta. Jag tar å det bestämdaste avstånd från alla uttryck och åsikter som på något sätt kan tolkas som antisemitiska. Jag har också å partiorganisationens vägnar framfört en förbehållslös ursäkt till den judiska församlingen i . För mig är det oerhört viktigt att alla människor, oavsett varifrån de kommer eller vilken religion de har, ska vara trygga på Malmös gator. Jag tycker dock att det är lite intressant att frågan kommer just från . Jag kan ju vända på frågan: Er utrikespolitiska talesperson har bjudit in företrädare för en organisation som heter My Truth, som uttrycker att man ska rensa Judeen och från araber. Hur ser du, , på det förtryck som drabbar palestinier i de ockuperade områdena? 118 (KD) replik: Om det här hade varit en utrikespolitisk debatt skulle jag gärna ha belyst hela den komplexa bild som handlar om –. Den har ju många aspekter. Utifrån min egen personliga synpunkt ska vi nagelfara allt som görs i regionen. Det är viktigt att hålla en balans. Jag återvänder dock till frågan om tycker att det är en åsikt och någonting som ska figurera under ett förstamajtal eller inom ett ungdomsförbund att man säger: Krossa sionismen! Jag tolkar det som att man då på något sätt ställer sig på samma sida som de som begår terrordåd utifrån en religiös övertygelse. I min värld ska i mitt alla få uttrycka sin åsikt, men ingen ska drabbas av våld, oavsett vilken tro, sexuell läggning eller partitillhörighet man har. Det är viktigt att sätta upp råmärken, och jag tycker att det är dags att också Socialdemokraterna gör det inom sitt parti. 119 (S) replik: Jag har ingen annan uppfattning än ledamoten i den här frågan. Om ledamoten hade bemödat sig med att lyssna på mitt första svar på frågan alternativt bemödat sig med att läsa det som står i , och och det som sagts i hade han också fått svar på frågan han nu ställer. 120 (V): Terrorism är ett stort hot mot demokratin och mot oss som vill leva i ett fritt samhälle. Våldbejakande miljöer vill inte att vi feminister, miljöaktivister och ensamstående mammor ska kunna leva i frihet. Den våldsbejakande extremism som IS står för är en karikatyr på vad som händer när en manlig våldsam kultur får härja fritt och obehindrat använda sina maktmedel. Den våldsbejakande vitmaktmiljön lever och frodas. NMR demonstrerade både i och i på första maj, som är arbetarnas högtidsdag. Det är att spotta på vänstern, på hbtq-personer, på socialister och på feminister. De som drabbats hårdast av IS är andra muslimer – muslimer som lever sina liv i frid och frihet och tar avstånd från den extrema del av islam som IS tror att de förespråkar. Egentligen förespråkar de bara död, våldsamhet och förödelse. De som drabbas hårdast av NMR är alla vi som tror på öppenhet, demokrati och rättvisa. Det behövs ett samlat grepp kring den våldsbejakande extremismen. Den innehåller så otroligt många frågor, från demonstrationstillstånd till hur IS-barn ska kunna komma hem till på bästa sätt. Det finns så otroligt mycket mer att göra. Men fokus i den politiska debatten ligger mest på nykriminalisering, en kriminalisering som har visat sig inte fungera så himla bra. ingår inte i det blocköverskridande arbetet mot terrorism, för vi anser att de rättsliga åtgärder som har föreslagits inte har varit särskilt bra. Man har kriminaliserat resande och finansiering av terrorism. Domstolarna har haft ganska svårt att använda sig av denna lagstiftning. En av domarna ligger just nu i hovrätten. Regeringen skulle presentera en proposition om kriminalisering av samröre med terrorism. Men Lagrådet kom då med en 18-sidig argumentation om varför det är en juridiskt dålig idé, och jag instämmer i varje ord från Lagrådet. Tänk om man skulle lägga lika mycket tid på att förhindra människor att radikaliseras som man lägger på nykriminalisering, om man skulle lägga tid på att få människor att inte vända sig till extrema miljöer och sammanhang som varken är religiöst eller politiskt motiverade. Men det som arbetet och tiden egentligen måste läggas på är att extrema och odemokratiska åsikter inte ska få utrymme att växa. Vi vet att extrema åsikter frodas lättare i ekonomiskt ojämlika samhällen. Kriminaliteten är mer utbredd och ohälsan större. Om vi i hade en socialtjänst med stor kapacitet att tidigt fånga upp och hjälpa barn som inte mår bra och är på glid skulle extremismen minska. Om vi hade kommuner som på allvar hade kapacitet att integrera och bjuda in nyanlända personer i det svenska samhället skulle extremismen minska. Om vi hade politiker som fokuserade mer på att minska de ekonomiska klyftorna i stället för att nykriminalisera brott som redan är kriminella skulle mycket hända. Terrorism har vi i denna kammare debatterat otroligt , och det med rätta, för problemet med radikala och våldbejakande miljöer är stort. Men ett ännu större problem är att det inte debatteras hur vi ska få människor att inte radikaliseras, för det är egentligen där problemet ligger. När lagstiftningen diskuteras är liksom allting . har terrorismen redan skett. Jag har inget yrkande utan står bakom den politik som har framfört i det här utskottet under alla tidigare debatter . 121 (SD) replik: Som jag nämnde i mitt anförande avslöjades det att partiledare kampanjar på samma valaffisch som en kanske så kallad kamrat bär en t-shirt som visar stöd för Antifascistisk aktion. Antifascistisk aktion bedöms av Säkerhetspolisen vara en av de mest brottsaktiva organisationerna inom den så kallade vänsterextrema autonoma miljön. Med tanke på olika kopplingar till revolutionära och våldsbejakande idéer och organisationer vill jag ställa ett par enkla frågor till . Är man demokratiskt trovärdig om man demonstrerar tillsammans med våldsbejakande organisationer? Och blir man utesluten ur om man är kommunist? Ja eller nej? 122 (V) replik: stöder inte på något sätt någon våldsbejakande organisation. har ingenting med den organisationen att göra. Vad som har hänt är att en person har kuppat sig in på fotograferingen av . Det är dåligt, det är fruktansvärt taskigt mot och någonting som vi verkligen önskar inte hade skett. Vi har ingenting att göra med den organisationen och kommer inte heller att ha det. 123 (SD) replik: Det var något klargörande. Men jag noterar att inte har dragit tillbaka utan väljer att fortsätta kampanja med affischen som gör reklam för våldsbejakande extremism. Det kan man kalla trovärdigt eller inte. Man fortsätter att demonstrera tillsammans med kommunistiska partier på första maj, vilket var en del av min fråga. Men den viktigaste frågan som jag vill ha svar på är: Blir man utesluten ur om man är kommunist – ja eller nej? 124 (V) replik: har över huvud taget ingen beröring, samverkan eller vilja att ha någonting att göra med de miljöer som står för. Vi har det inte nu och kommer inte att ha det . Ska man vara medlem i måste man dela våra värderingar. Vi är feminister, antirasister, socialister och klimataktivister, och det är värderingar som man måste dela. Om man inte gör det, om man bryter mot våra stadgar eller liknande, kommer det att ske en process med en prövning av medlemskapet. Det är så våra stadgar fungerar. Vi är ett demokratiskt parti som håller hårt på de demokratiska principerna. Våra medlemmar beslutar vilken politik vi har, och den politiken följer vi. Alla är välkomna till . Vem som helst kan bli medlem, men man måste ställa upp på demokratiska principer och vara antirasist, feminist och socialist. Då är man välkommen. 125 (MP): Efter terrordådet i klarade av att samla sig. I likhet med vad gjorde efter Utøya och i likhet med alldeles för många europeiska städer och länder . Att kunna samla sig som nation efter en sådan tragedi är en styrka, och det är något som kännetecknar våra robusta demokratiska samhällen. Vi känner stor tillit till varandra, och när det krisar hjälps vi åt. I kunde man se hur människor samarbetade och visade omtanke och solidaritet med varandra. Även politiken visade sig från sin bästa sida. Regeringen visade ett starkt ledarskap, men inte, vill jag hävda, för att den var rödgrön. Jag är helt säker på att en regering av en annan färg i en sådan situation också hade agerat för lugn och för att samla landet. Efter hand efter terrordådet samlades de politiska partierna för att diskutera hur liknande dåd kunde förhindras . En andra överenskommelse mot terror gjordes – den första gjordes som bekant 2015 – med en lång rad åtgärder. Det handlade om resurser och verktyg för säkerhetspolis och polis samt lagändringar men också om kunskap. har samröre och deltagande i terrororganisationer diskuterats och hur förbud kan se ut. Flera har talat om detta i sina anföranden. I sitt yttrande var det just deltagande Lagrådet anmärkte på och menade att det inte var i linje med föreningsfriheten i grundlagen. Det som gäller samröre ser faktiskt inte ut på samma sätt. En annan fråga som har diskuterats är återvändare, alltså svenska medborgare som kommit tillbaka efter att ha varit i och . Vi hade också en särskild debatt om det i kammaren. Utan att återupprepa det som då sas är det oerhört viktigt att de som kommer tillbaka och har begått brott kan ställas till svars och dömas. är det val till . länder delar alla behovet av att förhindra och förebygga terror. Våra respektive länders säkerhetspoliser och underrättelsetjänster måste samarbeta i detta och kunna göra det på ett bra sätt för allas våra medborgare. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 126 (L): Det är 300 jihadister från som har åkt till och och utövat extrem brutalitet. Det är en skam för oss alla, och endast två är dömda. Regeringen har saknat handlingskraft. Det har lett till att myndigheters åtgärder mot våldsbejakande extremism och terrorism har varit en enda lång kedjereaktion av senfärdighet. När det gäller de barn vars vårdnadshavare är IS-terrorister och som befinner sig i saknas det en genomtänkt plan. Fokus ligger på om de ska tas hem till eller inte. Men planen för hur vi ska bemöta dem saknas. Här måste budskapet vara tydligt. Barnen ska omhändertas. Bedömningar måste göras av traumatisering och risk för radikalisering. Vårdplaner ska upprättas. Därefter kan individuella prövningar göras om barnens framtid. Här måste känna politikens fulla stöd. Det är vår skyldighet. Det saknas sammanhållen politik med tydliga åtgärder för att skapa det förebyggande arbetet i de miljöer där radikaliseringen sker. Politiken har inte förstått den spelplan som extremisterna verkar på. Vi har inte identifierat de insatser som krävs som motståndskraft för alla de barn och unga som befinner sig i riskzonen. Det är 300 jihadister som har rest och begått de värsta brotten, och vad har vi gjort för att motverka de tusentals som radikaliserats eller är på väg att radikaliseras här hemma? ska vara den sista instansen men tenderar att bli den första och det enda skyddet. Vi utnyttjar inte hela spelplanen mot extremister och terrorister. Politiker och myndigheter måste ta ett tydligare helhetsgrepp. gav i uppdrag till Ranstorp och på Försvarshögskolan att ta fram en lägesbild om problemen med islamisk radikalisering i . Rosengårdsrapporten konstaterade då att den islamiska radikaliseringen hade ökat. Rapporten blev kritiserad. Men om politiken i stället tillämpat förslagen i rapporten hade den enorma ökning av radikalisering som skett förhindrats. Om politiker hade sett barnen i riskzonen 2009 och agerat hade förmodligen haft färre radikaliserade 20‑åringar 2019. Om politiken då tagit kampen mot politisk islam, jihadism, höger- och vänsterextremism hade denna debatt i kammaren förmodligen förekommit men på en annan nivå, och vi hade haft betydligt färre extremister i . Det fanns politiker som ville, men politiken saknade politisk vilja att se och hantera problemet. krävs en noggrann verklighetsanalys. Identitetspolitik och dess beröringsskräck för verkligheten har varit en fara, inte för oss här men för alla de barn och unga vi svikit. Främlingsfientlighet ska bekämpas, men identitetspolitik är definitivt inte lösningen. Staten måste sluta visa dubbla ansikten: å ena sidan motverka extremism, å andra sidan finansiera verksamheter som gynnar extremismen. Tillsammans ska vi bekämpa främlingsfientlighet och samhällsklyftor, men att enkom ange detta som orsak till radikalisering och gängkriminalitet är att förenkla problemet. Det är även en kränkning av alla vårdnadshavare som trots knappa resurser, ett liv i ett utsatt bostadsområde och utan stöd gör allt för att deras barn ska bli trygga och ansvarsfulla samhällsmedborgare. Vi måste våga stå upp för den sekulära staten. Det är garanten för ett samhälle där religiösa minoriteter kan leva sida vid sida med ateister, hbtq-personer, kvinnor och barn som har tillgång till sina grundläggande fri‑ och rättigheter. Kampen mot främlingsfientlighet, reaktionära krafter och terrorism måste tas , och . Jag står bakom alla våra reservationer men yrkar bifall till reservation 7. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Genomförande av barnrättighetsdirek-tivet och några andra straffrättsprocessuella frågor § 13 Genomförande av barnrättighetsdirektivet och några andra straffrättsprocessuella frågor betänkande 2018/19:JuU21 Genomförande av barnrättighetsdirektivet och några andra straffrättsprocessuella frågor (prop. 2018/19:71) 127 (C): Jag ska fatta mig kort i denna sena timme. Jag yrkar bifall till reservation, nr 1. Inledningsvis vill jag säga att regeringens proposition om genomförande av barnrättsdirektivet och några andra straffprocessuella frågor till stora delar är bra. Dock finns det några saker som saknar och särskilt vill lyfta fram. Direktivet omfattar enligt regeringen inte utredningar om brott som misstänks vara begångna av någon som inte fyllt och som bedrivs enligt lagen med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare. instämmer inte i uppfattningen att de barn som är misstänkta för brott ska undantas från direktivets tillämpning utan anser att även dessa fall måste omfattas av den nya lagstiftningen. I betänkandet anges att utredningar mot barn som är misstänkta ytterst syftar till att ge klarhet i vad som har hänt för att den ska kunna sätta in resurser. Dock har vi vid ett antal tillfällen sett uppmärksammade fall som tydligt visat på behovet av att vid allvarliga brottsmisstankar kunna vidta ytterligare rättsliga åtgärder. Genomförande av barnrättighetsdirek-tivet och några andra straffrättsprocessuella frågor Frågan om bevistalan är viktig både ur ett brottsofferperspektiv och ur ett barnperspektiv. Denna fråga diskuterade vi här inne för någon vecka sedan, vilket ledde till ett tillkännagivande i frågan. Det är därför onödigt att fördjupa sig ytterligare här . Vi kan konstatera att det är bra att vi nu har ett tillkännagivande på plats, och vi väljer därför att endast lämna ett särskilt yttrande i denna fråga. 128 (V): har ingen invändning i sakfrågan utan anser att regeringen har lagt fram ett bra lagförslag. Däremot skulle jag vilja lyfta fram den ständigt mycket aktuella frågan om häktning av barn, vilket borde förbjudas. Både själva häktningen av barn och den mycket väl använda isoleringen med restriktioner som används i häkten måste få ett slut. har under återkommande år kritiserats av för den utbredda häktningen av barn. Frågan har utretts. Det finns förslag som måste bli lag, och det måste ske . Därför tar jag tillfället i akt att påpeka detta ytterligare en gång: Förbjud häktning av barn! Förbjud isolering av barn! ska bli svensk lag. Även det är välkommet, men då måste också häktning av barn förbjudas. En annan fråga som jag också vill passa på att lyfta fram är barn som är och som begår brott. Eftersom de inte är straffmyndiga kan de inte dömas till något straff, men däremot är det viktigt att det ändå sker en utredning om vad som har hänt. Detta kallas för bevistalan, och den kan enbart väckas av socialnämnden, eller barnets vårdnadshavare och i vissa fall av åklagare. Det är viktigt att grova brott utreds, inte minst för att bringa klarhet i vad som har skett, för brottsoffrets skull men även för att unga personer som har begått brott ska få nödvändig hjälp och inte fastna i kriminellt beteende. Detta är något som ett enigt justitieutskott står bakom, och det är riktigt bra. Med detta sagt yrkar jag bifall till reservation 2. 129 (S): Alla barn har samma grundläggande rättigheter och lika värde. Ingen får diskrimineras. Barnets bästa ska komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barnet. Varje barn har rätt att överleva, leva och utvecklas. Barn har rätt att uttrycka sina åsikter och få dem beaktade i alla frågor som rör dem. Dessa artiklar är de fyra huvudprinciperna i FN:s konvention om barns rättigheter. De är grundpelarna för barns och ungas rätt till en trygg, säker och bra uppväxt.