prot · H70914 · 2019-10-03 00:00:00 — Vi kommer att göra en översyn av såväl anknytningsfrågan som ett par andra frågeställningar kring lagstiftningen när det gäller detta. Sedan är det en annan sak att också se till att det verkligen kan fungera, det vill säga att se till att vi har avtal med de länder som berörs så att vi kan genomföra utvisningarna. I detta avseende jobbar vi bilateralt med varje land. Gröna och hållbara finansmarknader 91 (S): Jag har en fråga till miljö- och klimatminister som handlar om intäkter, om extremvädrets kostnader och om kapitalströmmar. Klimathotet börjar nu klarna för oss alla. Min upplevelse är ändå att vi är väldigt abstrakta när vi talar om procentsatser, årtal och grader . Jag menar att vi behöver bli än mer konkreta. Då tänker jag på det kapitalistiska systemet som ett problem och en del av lösningen. Min fråga är: Hur ser ministern på klimatarbetet och det konkreta nuläget i förhållande till potentialen hos gröna och hållbara finansmarknader inom EU? Och hur ser potentialen ut för som och jobbskapare? 92 Miljö- och klimatminister (MP): Jag tackar för att han tar upp en viktig fråga. Det är klart att kapitalströmmarna, försäkringsbolagen och investerarna är väldigt viktiga maktfaktorer i att göra en grön omställning snabbare och mer gynnsam. I , där jag var på klimattoppmötet, presenterades en allians av väldigt stora kapitalägare, investerare och försäkringsbolag, som åtar sig att divestera till 2050 och att arbeta med de företag som de investerar i. Detta kommer att bli en mycket kraftig motor. har ju tagit på sig en ledartröja på den hållbara finansmarknaden och tillsammans med bland annat drivit på EU för att man ska ta fram hållbarhetsregler för finansmarknaden. Detta kommer definitivt att gynna både och , eftersom vi redan ligger långt framme. Vi har redan tagit fram hållbarhetskriterier för finansmarknaden, och det driver på näringslivet. 93 (M): Stranderosionen är ett eskalerande problem för stränder, särskilt i . Med stigande havsnivåer och nyckfullt väder eroderar stränderna och riskerar att ta med sig stora värden i fallet. Utvecklingen måste stoppas, och det krävs flera åtgärder. satsar därför på att motverka stranderosionen, att jämföra med regeringens 2,4 miljoner. har SGI ett samordningsansvar för nio olika myndigheters arbete mot erosionen. vill se att en myndighet tar ett helhetsansvar men också ett finansiellt ansvar. Kostnaderna mellan fastighetsägare, kommun och stat måste balanseras, de långa processerna kortas och antalet inblandade instanser minska. Mot bakgrund av att satsar tio gånger mer än regeringen för att motverka stranderosionen är min fråga till : Vad gör regeringen, faktiskt, för att motverka eroderingen av framför allt stränder? 94 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för en fråga som återigen anknyter till vår generations absolut största utmaning, nämligen klimatkrisen. Förutom att vi gör historiskt stora satsningar i budgeten på att minska utsläppen, både här i och globalt, har den här regeringen genomdrivit en klimatanpassningsstrategi. Där har vi också anslagit pengar till direkta insatser för exempelvis skredsäkring vid , något som hör samman med högre nivåer i . När det handlar om stranderosion har vi inom flera anslag ökat finansieringen för klimatanpassning men också för , som har ett samordningsansvar för detta. Det här är en enormt viktig fråga som regeringen tar på allra största allvar. En ny humanitär skyddsgrund 95 KADIR KASIRGA (S): Min fråga går till justitie- och migrationsministern. Migrationsfrågan, fru talman, är inte en fråga som rör bara utan en fråga som rör hela världen. I vårt närområde pågår fortfarande väpnade konflikter som tvingar miljontals människor att lämna sina hem. var det år då och bevittnade hur människor korsade hav och berg för att ta sig till tryggheten. Omvärlden måste göra gemensamma ansträngningar för att lösa dessa konflikter så att människor inte tvingas att lämna sina hem. I punkt 67 i januariöverenskommelsen står det att partierna är överens om att driva en ny humanitär skyddsgrund, vilket skulle kunna hjälpa till att lindra en del människors lidande, exempelvis allvarligt sjuka människor. Min fråga till migrationsminister är: Hur går arbetet med att ta fram en ny humanitär skyddsgrund, och vilka regleringar tror ministern i så fall blir gällande? 96 Justitie- och migrationsminister (S): För att börja med bakgrunden är den att har tagit ett mycket stort ansvar för flyktingsituationen. Bara då kriget i bröt ut har vi gett skydd åt 175 000 syrier – män, kvinnor och barn som annars hade riskerat att dö, helt enkelt, i kriget. Jag är i grunden väldigt stolt över att kunde ta ett så stort ansvar. Sedan var vi 2015 och 2016 i en situation där vi var tvungna att se till att fler länder tog ansvar. Vi var tvungna att vrida om politiken. har vi betydligt lägre tal. Vi ligger på det lägsta mottagandet , och det fortsätter att ligga mycket lågt. När nu den här tillfälliga lagen löper ut måste vi dock se till att ha en långsiktigt hållbar lagstiftning som har bred förankring. Det är det denna kommitté ska titta på. Bland annat tittar man på frågan om humanitär skyddsgrund. Jag kan inte säga precis hur de reglerna ska se ut, men jag tycker att det finns starka skäl att se till att ha en ordning där exempelvis allvarligt sjuka undantagsvis ska kunna stanna också på den grunden. Fortsatt samarbete med om avfallshantering 97 (M): Runt skräp hamnar i . Av detta landar sedan på den svenska . Majoriteten av skräpet kommer inte från utan från våra grannländer kring , men strömmarna gör att skräpet styrs mot . Den bohuslänska skärgården fungerar i praktiken som ett filter för att fånga upp skräpet. Det är ett globalt miljöproblem som ger lokala konsekvenser. Ett land som har fått kritik är , bland annat för öppna soptippar och dagvattensystem som inte fångar upp skräpet på ett effektivt sätt. Mycket av arbetet för att minska skräpet i har skett inom ramen för EU. Min fråga till miljö- och klimatminister är vad regeringens strategi är för ett fortsatt samarbete med i de här frågorna efter ett brittiskt utträde ur unionen. 98 Miljö- och klimatminister (MP): Jag tackar för att han lyfter fram ett väldigt viktigt faktum, nämligen att mycket av det skräp som landar på den svenska inte kommer från , vare sig från land eller från fartyg i svenska vatten, utan kommer med havsströmmarna. Detta är anledningen till att arbetar så fokuserat med de globala frågorna, bland annat havsfrågor samt plastskräp och plastföroreningar. Inom EU har vi på rekordtid fått fram ett direktiv som handlar om minskad plastanvändning, engångsplastdirektivet. Vi arbetar väldigt fokuserat både med att minska själva plastanvändningen och med att se till att vi får en cirkulär ekonomi och får tillbaka plasten i kretsloppet. När – eller om, ska vi kanske säga – lämnar unionen får vi givetvis ta ett initiativ för att jobba tillsammans med om det. 99 (M): Många kommuner har det ekonomiskt tufft, och det ser ut som om de kommer att få det ännu tuffare. Skolan är alla kommuners största utgiftspost. fattade beslut om att flera kommuner ska betala tillbaka det så kallade likvärdighetsbidraget på grund av att man inte har uppfyllt kriterierna. Bland annat SKL har riktat omfattande kritik mot villkoren, den ryckighet de orsakar kommunerna och den osäkerhet kring budgetering som blir konsekvensen. Dessutom pekar på att villkoren gör att de kommuner som har störst behov inte ens söker bidraget. Utbildningsministern har aviserat att man ska se över villkoren, men med tanke på situationen ute i kommunerna och de behov som finns i skolan känns detta akut. Min fråga är: När kommer regeringen att ändra regelverket kring likvärdighetsbidraget? 100 Utbildningsminister (S): Regeringen har i årets budgetproposition ett förslag på ett utökat likvärdighetsbidrag. Vi ökar till 4,9 miljarder och 6,2 miljarder åren därefter. Det fina i kråksången är att detta likvärdighetsbidrag är just likvärdigt. Vi ger mer pengar till de skolor där behoven är som störst. Dessutom gör vi likvärdighetsbidraget stort. Vi samlar ett antal statsbidrag och ger större möjligheter till kommuner att kraftsamla. Poängen med likvärdighetsbidraget är att det ska gå till de skolor där behoven är som störst. Vi har från regeringens sida tagit del av rapporter både från och från SKL där man anför oro för att pengarna verkligen kommer att komma ut i klassrummen, delvis av de skäl som anger. Regeringen kommer att se över kostnadsvillkoret i likvärdighetsbidraget med syftet att pengarna ska gå till de klassrum där de behövs allra bäst. Insatser mot missförhållanden på arbetsplatser 101 (S): Jag har en fråga till justitieminister . Min fråga handlar om myndighetskontrollen av byggbranschen och även svensk arbetsmarknad. Det har rapporterats i medierna om ett omfattande fusk i exempelvis byggbranschen. Det handlar om brister i personalliggare, om att ett stort antal personer arbetar illegalt i och om brister i arbetsmiljön, vilka också har lett till ett stort antal dödsolyckor. Detta är klandervärt. Min fråga är: Vad gör regeringen för att motverka den här typen av missbruk och för att motverka oseriösa arbetsgivare? 102 Justitie- och migrationsminister (S): Det korta svaret är att vi ökar kontrollerna. Vi har gjort det ganska rejält bara . Vår grund är att det måste vara ordning och reda på svensk arbetsmarknad. Vi kan inte acceptera att vi har oseriösa företag som fuskar och fifflar och har illegal arbetskraft som de utnyttjar och låter jobba för och bo i en källare. De har en helt undermålig arbetssituation som till exempel kan leda till väldigt allvarliga olyckor, som vi har sett. har vi en speciell åtgärd på plats : en myndighetsgemensam arbetsplatskontroll. Polisen, , , och gör kontroller på arbetsplatserna. De gjorde en sådan bara då de kontrollerade 100 byggföretag, och fick 25 av arbetsplatserna slås igen för att de inte nådde upp till arbetsmiljökraven. Det här kommer vi att fortsätta med, och vi kommer att fortsätta öka antalet sådana arbetsplatskontroller för att städa upp i den här branschen. Frågestunden var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:3 om myndighetsgemensamt arbete mot organiserad brottslighet § 13 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2019/20:72 Farliga kurvor av (M) till infrastrukturminister (S) 2019/20:73 Utmätning av kriminellas skadestånd av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:74 Vägmärken som ger trafikanter stöd av (M) till infrastrukturminister (S) 2019/20:75 Förföljelse av bahaier i av (S) till utrikesminister (S) 2019/20:76 Utvisning av våldtäktsmän av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:77 Behovet av batterimetaller av (SD) till näringsminister (S) 2019/20:78 Plankorsningar för järnväg av (SD) till infrastrukturminister (S) 2019/20:79 Övergrepp i av (S) till statsrådet (MP) 2019/20:80 Migrationens samband med den grova gängkriminaliteten av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:81 Det minskade anslaget till energieffektivisering av (SD) till statsrådet (S) 2019/20:82 Stopp på djurplågeri av (SD) till statsrådet (S) § 14 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2019/20:30 LSS av (M) till socialminister (S) 2019/20:31 Handläggningstiderna för säkerhetsklassificering av (M) till försvarsminister (S) 2019/20:32 Stopp för könsstympning av flickor av (M) till statsrådet (MP) 2019/20:33 Kvaliteten på teknisk utrustning hos polisen av (M) till statsrådet (S) 2019/20:34 Antalet poliser av (M) till finansminister (S) 2019/20:36 Afrikansk svinpest av (M) till statsrådet (S) 2019/20:37 Export av svenskt griskött till av (M) till statsrådet (S) 2019/20:38 Provtagning av hjortdjur av (M) till statsrådet (S) 2019/20:40 MFF och artikel 2 av (SD) till statsrådet (S) 2019/20:42 Incels av (SD) till statsrådet (MP) 2019/20:43 Konsekvens av felaktig behandling och statens ansvar av (SD) till socialminister (S) 2019/20:44 Medicinering med katastrofala följder av (SD) till socialminister (S) 2019/20:45 Elevers möjligheter att utveckla sitt nationella minoritetsspråk av (C) till utbildningsminister (S) 2019/20:51 Särskilt vaccinationsprogram för riskgrupper av Acko Ankarberg (KD) till socialminister (S) 2019/20:50 Bevarande och utbyggnad av den småskaliga vattenkraften av (M) till miljö- och klimatminister (MP) 2019/20:48 Ökad skogsdikning av (M) till miljö- och klimatminister (MP) 2019/20:52 Stoppade arbeten inom järnvägssektorn av (SD) till infrastrukturminister (S) 2019/20:53 Kompetensflykt inom järnvägssektorn av (SD) till infrastrukturminister (S) 2019/20:54 Brister i trafikmiljön av (SD) till infrastrukturminister (S) av (SD) till näringsminister (S) av (SD) till näringsminister (S) § 15 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till ajourneringen och av tredje vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om förändringar i regeringens sammansättning § 3 Anmälan om ersättare för gruppledare för partigrupp § 4 Anmälan om kompletteringsval § 5 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 6 Anmälan om uteblivna svar på interpellationer § 7 Anmälan om uteblivna svar på skriftliga frågor § 8 Ärende för hänvisning till utskott § 9 Svar på interpellation 2019/20:12 om förebyggande av hedersförtryck i skolan och bortförande av barn 1 Utbildningsminister (S) 2 AMINEH KAKABAVEH (-) 3 Utbildningsminister (S) 4 AMINEH KAKABAVEH (-) 5 Utbildningsminister (S) 6 AMINEH KAKABAVEH (-) 7 Utbildningsminister (S) § 10 Svar på interpellationerna 2018/19:295 och 307 om elsparkcyklar i stadsmiljöer 8 Infrastrukturminister (S) 9 HANS (M) 10 (V) 11 Infrastrukturminister (S) 12 HANS (M) 13 (V) 14 Infrastrukturminister (S) 15 HANS (M) 16 (V) 17 Infrastrukturminister (S) 18 TREDJE VICE TALMANNEN 19 (M) 20 Utbildningsminister (S) 21 (M) 22 Utbildningsminister (S) 23 (SD) 24 Utbildningsminister (S) 25 (SD) 26 Utbildningsminister (S) och målet om nettonollutsläpp 27 (C) 28 Miljö- och klimatminister (MP) 29 (C) 30 Miljö- och klimatminister (MP) Likvärdigheten och anslagen till skolan och förskolan 31 (V) 32 Utbildningsminister (S) 33 (V) 34 Utbildningsminister (S) Regeringens justering av energiskatterna 35 (KD) 36 Miljö- och klimatminister (MP) 37 (KD) 38 Miljö- och klimatminister (MP) Förtroendet för rättsväsendet hos brottsutsatta företag 39 (L) 40 Justitie- och migrationsminister (S) 41 (L) 42 Justitie- och migrationsminister (S) Arbetet med att förebygga ungdomsbrottslighet 43 (S) 44 Justitie- och migrationsminister (S) 45 (S) 46 Justitie- och migrationsminister (S) 47 (MP) 48 Statsrådet (MP) 49 (MP) 50 Statsrådet (MP) 51 (M) 52 Miljö- och klimatminister (MP) 53 (M) 54 Miljö- och klimatminister (MP) 55 (SD) 56 Justitie- och migrationsminister (S) 57 (SD) 58 Justitie- och migrationsminister (S) Stöldligor och inbrott på landsbygden 59 (C) 60 Justitie- och migrationsminister (S) 61 (C) 62 Justitie- och migrationsminister (S) Rätten till målsägandebiträde i hovrätten 63 (V) 64 Justitie- och migrationsminister (S) 65 (V) 66 Justitie- och migrationsminister (S) Antiken i skolans historieundervisning 67 (KD) 68 Utbildningsminister (S) 69 (KD) 70 Utbildningsminister (S) 71 (S) 72 Statsrådet (MP) 73 (S) 74 Statsrådet (MP) 75 (M) 76 Miljö- och klimatminister (MP) 77 (M) 78 Miljö- och klimatminister (MP) Skolans opartiskhet och elevers frånvaro vid klimatstrejk 79 (SD) 80 Utbildningsminister (S) 81 (KD) 82 Justitie- och migrationsminister (S) 83 (M) 84 Justitie- och migrationsminister (S) 85 (S) 86 Utbildningsminister (S) Åtgärder för minskade utsläpp av växthusgaser 87 KOPPARKLINT (M) 88 Miljö- och klimatminister (MP) Utvisning av utländska brottslingar 89 (M) 90 Justitie- och migrationsminister (S) Gröna och hållbara finansmarknader 91 (S) 92 Miljö- och klimatminister (MP) 93 (M) 94 Miljö- och klimatminister (MP) En ny humanitär skyddsgrund 95 KADIR KASIRGA (S) 96 Justitie- och migrationsminister (S) Fortsatt samarbete med om avfallshantering 97 (M) 98 Miljö- och klimatminister (MP) 99 (M) 100 Utbildningsminister (S) Insatser mot missförhållanden på arbetsplatser 101 (S) 102 Justitie- och migrationsminister (S) § 13 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 14 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 15 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2019