prot · H609105 · 2019-06-14 00:00:00 — Men ändå driver ni på för att politiken ska se till att man fortsätter med . Det är politisk klåfingrighet. Kan inte hålla med om det? 105 (SD) replik: Den politiska klåfingrigheten består i att man har tryckt in en massa effekt i systemet i form av vindkraft med mera som aldrig har efterfrågats, vilket skapar obalans på nätet och en himla massa problem i ett system som faktiskt funkade. Detta har man gjort som man i energiöverenskommelser och annat uttryckligen säger att kärnkraften inte har en framtid utan ska avvecklas. Då är det väl inte så konstigt att marknaden inte vill investera? Man känner inte framtidstro. Det är beklagligt, kan jag bara säga. 106 (C): Aktuell debatt om kapacitetsbrist i elsystemet Att måla upp en problembild är lätt. Att lägga fram förslag är uppenbarligen svårare. Jag väntar på fortfarande på svar från de andra partierna: Vad vill ni göra? Finns det några andra förslag än att subventionera kolkraft eller höja elnätsavgifterna? Jag har faktiskt inte hört ett enda förslag. Det jag möjligtvis har hört är att när argumenten tryter tar man till kärnkraftsfrågan igen, men det löser inte problemet. fokuserar på lösningarna. Vi vill bygga en tredje Gotlandskabel. Det är bara att köra. Vi vill ha ett grönt spår i miljöprocesserna och tillståndsprocesserna, så att de miljöbra sakerna helt enkelt får förtur och går smidigare att bygga. Vi vill möjliggöra användarflexibilitet, som gör att vi tar bort timmarna med allra högst belastning genom att styra saker lite smartare. Detta är enkelt. Det är enkel teknik som redan finns och används, exempelvis i . Då måste vi också se till att den affärsmodellen fungerar. Då kan vi inte ha en platt elskatt som gör att det blir dyrt även när elen är billig och att det inte blir tillräckligt dyrt när elen borde vara mycket dyrare. Vi vill också ge möjlighet för nätbolag att upphandla kraft lokalt . Det finns kraftverk som kan köras på förnybart, men det är inte lönsamt att göra det direkt mot elpriset alla gånger. Men om man då kan få betalt från nätbolaget för den nätnytta och samhällsnytta man gör finns det möjligheter. Vi vill också säkra grön-gas-principen. Det är helt orimligt att kraftverk stängs ned för att massbalansprincipen, alltså att man garanterar lika mycket tillförd biogas som man själv använder, inte accepteras av . Detta har man fått nekade bud på. Det finns lösningar. Frågan är om den politiska viljan från andra partier finns att göra något, eller om de hellre håller uppe konfliktnivåer och målar problembilder för att det är enklare. Upp till bevis! 107 (M) replik: har ju utmaningar och problem med elkapacitet . Det är oklart om effekten i alla lägen räcker till bagerier, elbussar, sjukhus och allt vad det kan vara. är ju ett stödparti åt regeringen och är delansvarigt för den kostnadssmäll som drabbar kraft- och fjärrvärme. Experter ifrågasätter mycket av den politiken. Jag vill fråga : Är , nu när man börjar se effekten av detta, berett att ompröva skatteförslagen vad gäller kraftvärme? 108 (C) replik: För är det självklart att de fossila kraftslagen ska bära sina kostnader. Då kan man inte subventionera dem. Det är faktiskt en grundläggande princip, inte minst i den gröna skatteväxlingen som och också brukar omhulda. För vår del ska vi självklart titta på åtgärder, men då är det framför allt sådant som underlättar just de saker som jag nämnde. Det kan göras på kort sikt, och då kan man hantera problemet. Det är inte att fortsätta subventionera kolkraft som är lösningen framöver. 109 (M) replik: Aktuell debatt om kapacitetsbrist i elsystemet Det är många företag som uttrycker en oro. Pågen har vi använt som exempel här, men det är bara ett av många. brukar ju tala om företagsamhet. Det är många företag som vittnar om utmaningar och problem , givet elkapacitetsproblem och utmaningar. bidrar som stödparti ändå till att man förvärrar situationen och stänger lokal kraftvärmeproduktion. Då undrar jag: Vad är svar till Pågen och andra företag som känner en oro för att de inte kan expandera och anställa? 110 (C) replik: Om vi ska prata företag kan vi nämna Ngenic i , som styr värmepumpar och gör att man tar bort effekten från topplasttimmen, vilket gör att man kan få in mer produktion. De skulle kunna expandera. Här finns en affärsmöjlighet om vi politiskt – och det är väl detta som är budskapet till de andra – tar vårt ansvar och löser problemet. Detta går att lösa om vi ser till att affärsmodellerna finns och tar bort de regelhinder som finns. Det är vägen framåt, inte att subventionera kolkraft. 111 (V): Tack för en bra debatt! Precis som några varit inne på framgår skillnader när det gäller var man tycker sig se problemet. För står det helt klart att skadliga subventioner till fossilt inte är något vi kan hålla på med i längden. Det är bara synd att de som äger detta inte har insett att detta kommer att ske. Man kanske hade kunnat ge signaler om detta tidigare. Sedan kommer jag till detta med nät och ansvaret, alltså vilka som skulle ha byggt ut näten. Det som har hänt i samhället efter att nätägarna har fått monopol är att konsumenterna har fått betala ett skyhögt pris för en monopolsituation där ägarna till näten har kunnat plocka ut tvåsiffriga vinstutdelningar på årsbasis. De har höjt priserna och sagt att det är reinvesteringar. Det har man också kommit igång med; jag ser på hemmaplan hur man bygger ut och förnyar elnäten, men ändå har man haft samma vinstutdelning till ägarna. Det är också fakta. Från sida tycker vi att samhället borde se att sådana samhällsviktiga funktioner borde vara samhällsägda. Då talar jag om regionala nät. hoppas jag att det kommer en reglering som blir någorlunda bra och gör att man inte kan pumpa ut hur mycket vinster som helst. Detta är en samhällsfunktion som behövs för alla, oavsett om det är tung industri eller små villaägare. Ändå har man ett system där man har plockat ut hur mycket vinster som helst. Jag hoppas att den delen löser sig . Jag hoppas givetvis att det ska vara samhällsägt, men det är kanske långt dit. 112 (KD): Vi är fem partier som tog i hand på en energiöverenskommelse där bland annat kraftvärmens konkurrenskraft värnas. Det var intentionerna i den överenskommelsen. går regeringens politik, som stöttas av januaripartierna, åt helt motsatt håll. Aktuell debatt om kapacitetsbrist i elsystemet Vi kristdemokrater anser att energiöverenskommelsen nu måste fyllas på med frågor som är både akuta och aktuella. Här har vi tillsammans med gjort inspel. Det har gått en månad, och dessa frågor är fortfarande hängande i luften eftersom vi inte har fått någon återkoppling. En av dessa nio punkter vi föreslagit, förutom den jag tidigare nämnt gällande kraftvärmens roll, är att det behövs en effektutredning för att elmarknadens utformning ska bidra till ett stabilare elsystem men också för att säkerställa en tillräcklig utbyggnad av elnätet. Regeringen presenterar dock förslag som förvärrar situationen avsevärt i stället för att lösa situationen: en avfallsförbränningsskatt på kraftvärme utan miljöstyrande effekt och en chockhöjning av koldioxid- och energiskatten för kraftvärme som ingår i EU:s utsläppshandelssystem, med konsekvensen att , och tappar en del av sin lokala elproduktion – detta i syfte att minska klimatutsläppen. I stället för att driva fram en forcerad nedläggning av dessa få viktiga kraftverk hade regeringen kunnat vänta på att ersättningsanläggningar med förnybart bränsle hade kommit på plats, eftersom samtliga bolag har fattat sådana beslut. Problemet med den kapacitetsbrist vi ser är att transmissionen mellan norr och söder är oerhört problematisk och att det blir akut om läggs ned. Om man dessutom lägger ned kraftvärmen blir kapacitetsbristen en riktig utmaning, framför allt i våra storstäder. 113 Statsrådet (S) replik: Jag tänkte fråga om elnäten. Vi har från regeringens sida vidtagit en åtgärd för att öka investeringarna i elnäten och sänka kostnaderna för elkonsumenterna. , moderatledaren, var ute i förrgår och sa att det här måste dras tillbaka. Då skulle elnätskonsumenterna få en större höjning, och vi skulle få en lägre takt i utbyggnaden av elnäten. Står bakom i denna fråga? 114 (KD) replik: Statsrådet frågar om vi kristdemokrater står bakom . Vi måste se över elnätsregleringen för att långsiktigt säkra balansen mellan rimliga avgifter för kunderna och incitament för investeringar i underhåll, utbyggnad, innovationer och smarta lösningar. Här måste vi se helhetsproblematiken. Vi har inte diskuterat om vi står bakom i den frågan. 115 Statsrådet (S) replik: Detta är ett förslag som regeringen lade fram och som ska bli verklighet. Därför är det intressant att veta om står bakom det förslaget, som sänker kostnaderna för elkonsumenter runt om i . Det kan innebära ett par för en vanlig villaägare. Eller vill ni, som , riva upp det här förslaget? Det är naturligtvis ett intressant besked för villaägarna runt om i . 116 (KD) replik: Aktuell debatt om kapacitetsbrist i elsystemet Vi vill se över detta så att vi får en hållbar balans mellan kunder och företag. Framför allt handlar det om att vi i kan trygga den leveranssäkerhet som riksdag har tagit beslut om. Här har vi ett gemensamt ansvar att faktiskt titta på helheten och inte stå och svamla för mycket. 117 (L): Energifrågan och klimatfrågan – det måste tilläggas – är två stora utmaningar. Jag vill återigen säga: Vi står inte bakom energiöverenskommelsen, men vi har välkomnat en energiöverenskommelse 2.0 om ambitionsnivån är att stärka svensk konkurrenskraft och ta itu med klimatutmaningen på riktigt. En version 2.0 kommer att kräva att man tar ett helhetsgrepp och inte tänker i stuprör. När det exempelvis gäller transportsektorn måste vi ha ett mycket bredare perspektiv om vi ska klara av att elektrifiera samhället. För att ska bli ett fossilfritt välfärdsland med minskade klimatutsläpp och för att vi ska kunna nå målet krävs det mer elektrifiering. Och ska vi utvecklas som industrination genom exempelvis transportsektorn måste vi också ha ett elnät som det går att lita på. Vi måste även kunna skapa tillväxt genom att låta företag ha möjlighet att expandera och vara säkra på att det finns en leveranssäkerhet. Energifrågan och klimatfrågan är förmodligen två av vår tids största utmaningar. Jag hoppas återigen att vi får en god dialog efter den här debatten mellan kammarens alla partier. Vi har en svår uppgift att lösa, men jag tror att vi kan lösa detta tillsammans. 118 Statsrådet (S) replik: Du vill ha en helhetssyn i fråga om elnäten, . Vi har pratat väldigt mycket om stamnätet här, där vi tiodubblar investeringarna. ser vi hur exempelvis Eon, som är elnätsägare i , har ökat elnätspriserna utan att det har lett till någon ökning av elnätsutbyggnaden. Därför undrar jag om du står bakom , som vill riva upp det här förslaget och i stället lägga kostnaderna på elnätskonsumenterna. 119 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag påminner om att ledamöterna inte ska dua varandra utan tala via talmannen. 120 (L) replik: Den svenska elmarknaden är ju lagreglerad på ett sätt som också styr prisutvecklingen , men det ger en ryckighet och gör det svårt att planera. Det kommer att krävas investeringar. Det måste också finnas en långsiktig plan för elnätsbolagen. Men det ger ju inte en i princip monopolstyrd marknad friheten att inte ta ansvar. 121 Statsrådet (S) replik: Aktuell debatt om kapacitetsbrist i elsystemet Ska jag tolka som att Liberalerna inte står bakom förslag om att göra det möjligt för elnätsföretagen att kraftigt höja sitt uttag från konsumenterna utan att ställa krav på ytterligare elnätsutbyggnad? 122 (L) replik: Det enkla svaret på den frågan är att elnätsbolagen måste göra de investeringar som krävs. Men det är en långsiktig politik som måste ligga till grund för detta. 123 (M) replik: Låt mig bara kort konstatera att det statsrådet sa i föregående inlägg inte är helt med sanningen överensstämmande. Men ska jag gå över till frågan. Bageriet Pågen i vill expandera men kan inte expandera. Så här uttryckte sig Pågens vd när han fick besked om att man inte kommer att kunna expandera : Strömbrist är något man har hört talas om i . L är ett stödparti åt regeringen och delansvarigt för skattepaketen. Är Liberalerna beredda att backa när man nu ser konsekvenserna för Pågen och andra företag? 124 (L) replik: Tack för frågan! Låt mig vara tydlig. Klimat- och miljöfrågorna måste vara i fokus. Där har alla partier ett stort ansvar. Det kommer vi aldrig ifrån. Men jag kan säga så här: Om vi ser att dessa förändringar skadar tillväxten, tryggheten och den långsiktiga omställningen av energisystemet är vi beredda att föra nya diskussioner med Socialdemokraterna, , som alla är en del av januariavtalet. Men fossilt är inte framtiden. 125 (M) replik: Vi är helt överens om att det handlar om fossilfrihet och om att man ska ta detta stegvis och och balansera det, så att det finns konkurrenskraft och möjligheter. Jag hoppas ändå att Liberalerna tar intryck av den rätt allvarliga situation som råder och att vi kan ha en fortsatt dialog även i andra energipolitiska frågor framöver för att ta ansvar för landet. 126 (L) replik: Jag hörde ingen fråga. Jag kan väl bara instämma i att vi måste tänka på tillväxt, trygghet och den långsiktiga omställningen av energisystemet. 127 (V) replik: Du sa att vi måste säkerställa en konkurrenskraftig elförsörjning. Blir det en konkurrenskraftig elförsörjning om vi ger signaler om att man måste investera i kärnkraft, när vi vet att kärnkraftselen i ny kärnkraft kostar så mycket som landbaserad vindkraft? 128 (L) replik: Aktuell debatt om kapacitetsbrist i elsystemet Den diskussionen har vi haft här. Jag står fast vid att det är marknaden som måste bestämma vad man är beredd att investera i. Det är väl det enkla och korta svaret på din fråga. 129 (V) replik: Tack, Teimouri, för svaret! Det gläder mig, eftersom jag på något sätt har fått för mig att ni i diskussionen om kärnkraft är för någon form av liberal planekonomi. Vi vet ju att det inte löser sig. Branschen säger att det är olönsamt att investera i detta. 130 (L) replik: Man måste komma ihåg att det finns klimatutmaningar. Vi vet att kärnkraften lyfts fram som en viktig faktor för att lösa dem. Det är förbättrade ekonomiska förutsättningar för att driva vidare kärnkraften. Det finns också larmrapporter om effektbrist. Detta måste vi ta i beaktande när vi pratar om kärnkraftsfrågan. 131 (MP): Statistiken från oroar. Av alla sektorer var det el- och fjärrvärme som ökade sina utsläpp mest och som alltså var sämst i klassen. Deras utsläpp ökade . Detta är allvarligt i en situation med skenande klimatkris, som vi är inne i just . Om jag snabbt får backa tillbaka lite till det stora perspektivet kan vi konstatera att med alliansregeringen avstannade den gröna skatteväxlingen. och EU har påpekat att skatten slutade att växla . Under den förra mandatperioden återtog vi detta. Vi höjde skatterna med tiotals miljarder och gjorde växlingar mot sänkningar av andra skatter. Och höjer vi genom januariavtalet ambitionsnivån ytterligare. Den gröna skatteväxlingen har varit en dundersuccé. I ser vi nu att koleldade värmekraftverk lägger ned, och i utbyte bevaras en av pannorna i reservkraftssyfte för att kunna elda med biobränsle. Vi ser en generell trend att fossil kraftproduktion läggs ned. Det är precis detta vi vill åt. Givet den extrema klimatsituation som vi är inne i och som bara kommer att bli värre är det otroligt anmärkningsvärt att vissa av högerpartierna nu går ut och fajtas med näbbar och klor för att kolkraften ska fortsätta att subventioneras. Det handlar alltså om att vi fasar ut en fossil subvention, men den kämpar man nu med näbbar och klor för att bevara. Detta är anmärkningsvärt och går inte att försvara, utan förnybart är naturligtvis framtiden. 132 (M) replik: Aktuell debatt om kapacitetsbrist i elsystemet finns det en elbuss i och en i , men det finns planer på att utöka dem till hundratals. har vi problem med kapacitetsbrist i bland annat och . Det är oklart om eleffekten räcker till nya elbussar, som skulle ge en stor miljö- och klimatvinst. Läget förvärras just nu av det som gör. Det gäller delvis elnäten men i synnerhet den lokala elproduktionen. Jag undrar: Är berett att ompröva sina energibeslut så att de inte stoppar en önskad elbussutveckling? 133 (MP) replik: Tack, , för frågan! I mitt första anförande stod jag och rabblade upp en rad saker som jag tror behövs för att möta utmaningen med nätens kapacitet. Det handlar om flexibilitet, det handlar om fler investeringar i näten generellt och det handlar om att vi, när vi väl bygger ut elektrifiering för till exempel transporter, ska göra det på ett smart sätt så att de kan användas för lagring i systemet. Inget av detta verkar vara intresserade av, utan de fokuserar i stället på att subventionera fossilkraft. 134 (M) replik: har analyserat och regeringens kraftvärmeförslag, och de konstaterar att det i kommer att leda till att utsläppen av växthusgaser ökar med . Andra kan bedöma rimligheten i detta. Jag tycker att det är rimligt att vi går mot fossilfrihet men också att vi har elnät och produktion så att vi kan koppla in elbussar, sjukhus, nya fastigheter och annat. Med politik riskeras en önskad elbussutveckling, och då undrar jag: Är man beredd att tänka nytt om konsekvenserna blir så negativa? 135 (MP) replik: De där uträkningarna är faktiskt hittepå. Det som händer är det som jag nämnde i mitt anförande. Att få detta till att nedläggning av kolkraft skulle öka utsläppen är ett barockt sätt att se det på. Som jag pratade om är vi nettoexportörer av el under så gott som , och då är det magstarkt att tro att fossilkraft som läggs ned skulle ersättas med något som produceras långt nere på kontinenten. Denna matematik är ett jättemärkligt sätt att räkna på. 136 (SD) replik: är av vår elproduktion fri från fossila drivmedel. Detta system och dess funktion att leverera ström, som ju är själva syftet med energisystemet, bryts nu långsamt ned. Jag skulle vilja säga att S-MP:s energipolitik är som att festa på sms-lån. Man kan visa sig fin och god och bjuda hela bordet på , men till slut kommer obönhörligen kraschen. Min fråga är: Är det inte dags att börja lyssna på remissinstanserna? 137 (MP) replik: Aktuell debatt om kapacitetsbrist i elsystemet Något annat som också är att festa på sms-lån är att för som går knapra mer på framtida generationers levnadsvillkor. Detta är konsekvensen av SD:s klimatförnekeri. Gång på gång rider man ut i strid för fossila subventioner och underblåser på olika sätt det fossila beroende som är inne i. Detta om något är att festa på sms-lån. 138 (SD) replik: Jag kan återknyta till vad personer sagt här tidigare och vad som också tydligt framgår hos våra kanske tyngsta remissorgan, nämligen energibolagen i . Vi riskerar att få den precis motsatta konsekvensen att vi måste importera desto mer och dessutom göra en massa investeringar. Om man stänger ned dessa verk så snabbt som regeringen nu vill forcera fram kommer vi obönhörligen att krascha. 139 (MP) replik: Tack för frågorna, ! När man ska lyssna på remissinstanser måste man göra det utan att vara naiv. Energiföretagen representerar kraftvärmen i , och är ju de som påverkas av utfasningen av subventioner. Det är klart att de kommer att argumentera för att det inte är bra, men om man tittar på resultaten av det ser man att det är bra. Fossil kraftproduktion läggs ned och ersätts med biobaserad produktion. Det är precis detta vi vill åt. 140 (C) replik: Det som glömde att nämna i sitt anförande var att under Alliansen sjönk utsläppen. Under den rödgröna regeringen har utsläppen ökat. Jag hörde många fina saker om potentiella lösningar, men det var klent med konkreta förslag om hur man kommer dit. Låt mig därför hjälpa till lite. När det gäller att korta tillståndsprocesserna behöver vi justera relevant lagstiftning, som och artskyddsförordningen, så att klimat får högre genomslag. Är berett att genomföra den typen av förändringar? 141 (MP) replik: Tack för frågan, ! Svaret är ja. , som våra båda partier har skrivit under, finns formuleringar om att klimatlagen ska genomsyra all relevant lagstiftning. Detta tar jag till intäkt för att det är rimligt att en ny process eller investering som ska till och som är bra för klimatet ska få företräde. Sedan har vi nätkoncessionsutredningen, som kommer . Jag vill titta närmare på den och se vad vi kan göra framöver. 142 (C) replik: Det var glädjande nya besked från att man är beredd att se över den typ av lagstiftning som man hårdnackat har varit emot annars. Man har försökt skydda till exempel örnar när vi har velat bygga ut vindkraftverk och annat. I så fall hade det varit bättre att till exempel stängsla in hela järnväg, om man nu verkligen vill skydda den typen av fåglar. Aktuell debatt om kapacitetsbrist i elsystemet Jag välkomnar att är berett att dra denna lans inte bara i kammare där det låter fint utan också i förhandlingarna versus regeringen. 143 (MP) replik: Fru talman och ! Vad gäller örnar är det en knivig fråga, inte minst för att den är kopplad till EU:s art- och habitatdirektiv. I grund och botten tycker jag att det är rimligt att se till hela populationen snarare än att titta på individer. Där håller vi med varandra, tror jag. När det gäller det andra som pratade om har vi som sagt formuleringen att all relevant lagstiftning ska ses över. Jag är jättespänd inför att påbörja det arbetet. 144 Statsrådet (S): växer och ska växa. Vi har stora överskott på el. Utmaningen är att se till att dessa överskott också kommer den växande industrin och den gröna omställningen till gagn. Vi måste därför se till att nätet byggs snabbare. Vi ska halvera utbyggnadstiden för viktiga elnät. Vi har tiodubblat investeringarna i elnäten. Vi tänker dock inte ge elnätsmonopolen fribrev på elkonsumenternas bekostnad. Vi tänker fortsätta kräva starka drivkrafter för att elnätet ska byggas ut. Vi ska inte tillåta att elnätsmonopolen straffbeskattar villaägare och energikonsumenter. Jag välkomnar att det i huvudsak har varit en positiv ton i denna debatt, och jag ser fram emot ett fortsatt samarbete. Den aktuella debatten var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: med anledning av skr. 2018/19:122 Det kyrkliga kulturarvet 2018/19:3116 av Per Lodenius m.fl. (C) 2018/19:3117 av m.fl. (M) 2018/19:3118 av m.fl. (KD) 2018/19:3120 av m.fl. (SD) med anledning av skr. 2018/19:135 om regionala exportcentrum 2018/19:3115 av m.fl. (M) 2018/19:3121 av m.fl. (SD) § 13 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2018/19:757 Antisemitismen av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:758 Grov kvinnofridskränkning av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:759 ANPR-kameror av (M) till finansminister (S) 2018/19:760 Åtgärder mot stöldligor av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:761 Skärpta straff för våldtäkter av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:762 Mediestödet av (S) till kultur- och demokratiminister (MP) 2018/19:763 Nedläggningen av i av (S) till socialminister (S) 2018/19:764 Länsmuseernas ekonomiska situation av (S) till kultur- och demokratiminister (MP) 2018/19:765 Indexuppräkning av bensinskatt av (M) till finansminister (S) 2018/19:766 Rätt till vård för barn som är födda genom internationella surrogatarrangemang av (L) till socialminister (S) 2018/19:767 Hbtq-organisationers mötesfrihet av (L) till statsrådet (S) 2018/19:768 Förbud mot omvandlingsterapi av (L) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:769 bedömningar kring personlig assistans av (L) till socialminister (S) 2018/19:770 Medel från Allmänna arvsfonden som gått till radikala organisationer av (L) till socialminister (S) § 14 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2018/19:721 Fredsprocessen i av (S) till utrikesminister (S)