prot · H70928 · 2019-11-07 00:00:00 — Men har vi tagit fram en egen politik och säger nej till att återinföra stupstocken. Vid förra årets motionsomröstning här lade fram ett förslag. Vi stödde inte förslaget. När vi ska rösta om återinförande av stupstocken kommer vi också att rösta nej. Vi har tagit till oss av kritiken och står inte bakom att återinföra stupstocken. 79 Statsrådet (S): Det var ett intressant besked med tanke på att denna riksdag har fattat beslut om ett tillkännagivande, som stötts av , med uppdraget till regeringen att återinföra stupstocken. Regeringen har väldigt tydligt markerat att stupstocken skadar de sjukförsäkrade. Vår uppgift är att förstärka sjukförsäkringen, att ge större trygghet till de sjukförsäkrade och se till att ingen faller mellan stolarna. Då behövs ingen stupstock, mina vänner. Förändringar av det kommunala utjämningssystemet 80 (C): Det kommunala utjämningssystemet är bra. Det finns ju till för att skapa något slags jämlikhet mellan kommuner och landsting för att man ska ha en service av hög kvalitet, oavsett vilken skatt man har i kommunen, var man bor geografiskt eller vad det finns för befolkningsunderlag. Vi vet ju alla att många glesbygdskommuner går på knäna, inte minst i mitt eget hemlän . För att jämna ut lite av skillnaderna tillsatte regeringen en utredning som tog fram förslag om en omfördelning i kostnadsutjämningsdelen, det vill säga den mindre delen av utjämningssystemet. Utredningen lade fram ett förslag om att glesbygdskommunerna skulle få mer. Men det som hände var att när förslaget varit ute på remiss lade regeringen fram ett förslag om att de här kommunerna skulle få mindre. Hur kunde det komma sig? Hade glesbygdskommunerna blivit överkompenserade? Var det detta som regeringen tyckte eftersom man lade fram ett annat förslag? 81 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Hela utjämningssystemet har verkligen varit i behov av förändring, eftersom det är gamla parametrar som det har handlat om. Jag tycker att det förslag som regeringen har lagt fram innebär en stor förändring i relation till hur det har sett ut tidigare. Vi har fått in nya, viktiga förändringar som har att göra med ett nuläge vad gäller till exempel vuxenutbildning, socioekonomiska faktorer med mera. Däremot ska man vara medveten om att det inte löser alla problem. Sedan utredningen lade fram sitt förslag har det varit väldigt viktigt att snabbt, , få till stånd ett genomförande. Jag tycker att detta är ett steg på vägen. Sedan behöver mer göras. 82 (C): Tack, ministern, för svaret! har man tittat på en liten del av utjämningssystemet. Jag skulle vilja fråga om regeringen är beredd att se över helheten, det vill säga även inkomstutjämningsdelen som är den största delen. Det skulle sannerligen behövas, för det finns en stor orättvisa inbyggd där. tar ensamt emot mer utjämningsbidrag än de 52 minsta glesbygdskommunerna tillsammans. redovisade faktiskt en vinst på 921 miljoner . Är det verkligen rätt? 83 Statsrådet (S): Mitt svar är att vi gör en del , och det är viktigt att se till att det blir genomfört. Sedan krävs det naturligtvis fortsatt arbete kring vad man i övrigt behöver göra. Det finns ett behov av att i större utsträckning också titta på de generella statsbidragen. Självfallet är regeringen medveten om att det finns andra delar i systemet som man behöver diskutera. När och hur vi ska göra det får vi återkomma till. Medel till vård i regionerna 84 ACKO ANKARBERG (KD): Det är verkligen kommunernas kris, det är regionernas kris och det är välfärdens kris. kan patienter berätta om den långa kön till den operation som läkaren har bedömt att de behöver. Och kan välfärdens medarbetare berätta om brist på kollegor och de svåra etiska dilemman som uppstår när tiden behöver användas mer till att ordna kön än att ge vård till patienterna. Genom den budget som antogs av , efter förslag från KD och M, fick vården 4 miljarder mer . Det är pengar som är nödvändiga för att klara hälso- och sjukvården. Men när mer än av året har passerat har ännu bara en mindre del nått regionerna. Det är pengar som behövs för att klara välfärden, och ändå har de inte nått ut. Därför är min fråga till civilminister : Hur tänker statsrådet agera för att beslutade pengar ska gå till regionerna? 85 Statsrådet (S): Tack, Acko Ankarberg , för frågan! Det är väldigt viktigt att beslut om resurser, även om vi har synpunkter på att det var för lite pengar från M och KD i budgeten, sker genom överenskommelser mellan kommuner och regioner och i det här fallet särskilt regioner och staten. Det är i högsta grad ett partnerskap. Där uppfattar jag att man är överens om hur inriktningen ska vara och att medlen ska komma ut när de ska. 86 ACKO ANKARBERG (KD): Det är märkligt att civilministern inte vet att det var 4 miljarder mer till hälso- och sjukvården än vad regeringen lade i budgeten. Samma pengar har ni bibehållit i den budget som ni har lagt fram. Det följer helt den plan som vi från KD och M lade ut. Jag är tacksam för det, för det bidrar till mer pengar. Men jag förstår inte hur statsrådet kan vara nöjd med att det tar så att få pengarna att komma ut. Jag tror att man behöver byta position och säkerställa att vi snabbare får ut pengarna till regionerna och kommunerna, så att de får bättre planeringsförutsättningar än vad de haft . 87 Statsrådet (S): När det gäller medel till regionerna finns både generella statsbidrag och riktade överenskommelser. Här har betydligt mer pengar delats ut än i den budget som Acko Ankarberg beskriver. är det fleråriga överenskommelser, och dessa har också handlat om att uppdatera överenskommelser. Låt mig dock understryka att det är parterna som ska vara överens om detta, och då är det två parter. 88 (S): Min fråga går till statsrådet . I går hade vi ett seminarium i då vi diskuterade de högt ställa bredbandsmålen och vad som behöver göras för att vi ska uppnå dem. Det finns lite olika förslag. Ska det göras via fiber, med trådlöst eller i kombination? Vi kom fram till att det behövs mer pengar. Men då en kostnad som har nämnts är och en annan är är det lite svårt för oss att fundera på vad man kan göra. Min fråga till statsrådet blir därför: Vad gör regeringen för att uppnå de högt ställda bredbandsmålen? 89 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. har den största bredbandstäckningen i hela EU. Enligt EU:s senaste statistik kommer på första plats eftersom av befolkningen har höghastighetsuppkoppling i sin omedelbara närhet. Med det slår vi alla andra EU-länder, och vi är speciellt duktiga i glesbygd. Men regeringen är inte nöjd. Vi har högre ambitioner. Därför ska vi ta fram ett nytt bredbandsstöd, och i den budget som ligger på bord ökar vi anslagen kraftigt med i nya bredbandssatsningar. 90 (S): Jag har hört att man redan nu kan nå . Jag träffar dock ganska många människor ute i landet som inte får bredband trots att det står en skylt om att bredband snart ska komma. Vad gör regeringen mot förseningarna? 91 Statsrådet (S): Det finns de som har beställt bredband men inte fått det trots åratals väntan. Regeringen ställer tuffa krav på leverantörerna och betalar inte ut en enda krona om kunden inte har fått bredband inkopplat. Vi är också beredda att vidta andra åtgärder om leverantörerna inte lever upp till sina förpliktelser gentemot kunderna. Effekterna för företagen av en nedläggning av flygplats 92 (M): Nyckeln till ett blomstrande näringsliv i med varor och tjänster som kan flöda snabbt och smidigt är effektiva transporter. ser vi tyvärr stora brister i den svenska infrastrukturen. När tågen inte går och flygen ställs in väljer man att skicka sina varor med lastbil i stället. Detta påverkar vårt klimat negativt, och vi kommer inte att kunna leva upp till målet om att minska transportsektorns utsläpp . En god infrastruktur är dessutom avgörande för att vårt avlånga och glesbefolkade land ska ha växande företag. Ett nav för den internationella och nationella handeln är . Jag frågar därför näringsministern: regeringen räknat på vad konsekvensen för svenska företag blir om läggs ned och med det en hel del svenska flyglinjer? 93 Näringsminister (S): Jag tackar för frågan. Såväl flyget, oavsett om det är på , eller våra regionala flygplatser, som vårt väg- och järnvägsnät är centrala. Precis som beskriver är inriktat på export. Många av våra företag producerar nästan enbart för export eftersom den inhemska marknaden är så liten. Regeringen har ökat investeringarna i såväl infrastruktur som underhåll. Det räcker inte, utan vi kommer också att behöva göra nyinvesteringar. Det är mot denna bakgrund regeringen exempelvis vill bygga nya stambanor för järnvägsnätet. Detta är något som först var emot, sedan för och emot igen, vilket skapar osäkerhet. pågår det en diskussion om flygets framtid på såväl som , och denna diskussion behöver landa i något långsiktigt för både näringslivet och medborgarna. 94 (M): har det förekommit lite olika besked från olika ministrar i regeringen om huruvida man vill behålla eller lägga ned . Det får konsekvenser för svenskt näringsliv. Har regeringen räknat på vad konsekvensen för näringslivet blir om man lägger ned ? 95 Näringsminister (S): Det finns olika beräkningar på flyg och efterfrågan på det. Som alltid avviker dock verkligheten från prognosen. Många prognoser har pekat på ökat flygande, men i verkligheten flyger allt färre på exempelvis inrikeslinjer. Det är viktigt att vi har en väl fungerande infrastruktur, och det bästa vore om vi kunde ha en bred samsyn och skapa den säkerhet och trygghet som näringslivet och medborgarna behöver, oavsett om det gäller väg, järnväg eller flyg. Företags bestraffning av e-sportare 96 (C): Min fråga går till . genomfördes en av världens största datorfestivaler, Blizzcon. Den gick som vanligt av stapeln i . Uppbyggnaden solkades dock kraftigt av hur Blizzard agerade i fallet med Blitzchung som uttryckte sympatier med . Hur ser regeringen på den uppkomna situationen, och hur hade regeringen agerat om detta hade varit ett svenskt företag eller om det skett på svensk mark, exempelvis i samband med Dreamhack? 97 Näringsminister (S): Detta var en specifik fråga om ett specifikt företag. Jag får ärligt erkänna att jag inte känner till detta fall, och jag har inte heller sett något om det i medierna. Jag förstår att känner till det eftersom han har ägnat sig åt e-sport länge och är väl insatt. Vad gäller att stå upp för demokratiska fri- och rättigheter är det ingen tvekan om att alltid gör det. Människor ska kunna uttrycka sig utan att vara rädda för repressalier från regeringar, företag eller enskilda medborgare. Men just detta specifika fall känner jag inte till. 98 (C): Jag tror att vi alla kan se framför oss bilden av och på i när de sträcker upp handen i protest mot det amerikanska rasförtrycket. Detta är precis samma sak. Tycker ministern att enskilda företag kan bestraffa atleter för deras politiska åsikter? Detta är ingen smal fråga eller ett enskilt tillfälle, utan det har hänt upprepade gånger genom historien. 99 Näringsminister (S): Jag känner som sagt inte till det specifika fallet. Men står utan tvekan alltid står upp för mänskliga fri- och rättigheter, och det gör också . 100 (S): Jag har en fråga till energi- och digitaliseringsminister . Vi ser en ökad elektrifiering i samhället, och det ställs även nya krav på samhället. Trots att har stora elöverskott finns det lokala och regionala kapacitetsutmaningar, särskilt i men även i . Regeringen har tagit tag i problematiken på allvar, och presenterades ett initiativ tillsammans med energibranschen för att öka investeringarna i elnäten och sänka elnätspriserna. Det låter nästan för bra. Jag bor själv i en kommun där elnätspriset har ökat . Min fråga blir därför: Har vi nu kommit till rätta med både de regionala kapacitetsutmaningarna och de höga elnätspriserna för elnätskunder? 101 Statsrådet (S): Vi har i alla fall kommit en bit på vägen, såtillvida att elnätsföretagen säger att de nu kan koppla på alla kunder som de har på anbud . Det är glädjande besked. Elnätsföretagen har också utlovat en majoritet av kunderna sänkta priser. Det är glädjande. Och de har utlovat ökade investeringar i elnäten. Det är glädjande. Det är ett genombrott att vi kan få både ökade investeringar och sänkta priser för elnätskonsumenterna. hoppas jag att vi kan jobba vidare med branschen och med den här kammaren för att skapa långsiktiga villkor som premierar investeringar i elnäten och rimliga kostnader för konsumenterna. Eftersom det är en monopolmarknad krävs det tuff politik för att se till att vi har både en bra investeringsnivå och en bra prisnivå. 102 (S): Det är glädjande besked från statsrådet . Nästa steg i denna samhällsförvandling när det gäller elnätssystemet bygger till stor del på infrastruktursatsningar. De har en tendens att ta . När det gäller elnät pratar vi om kanske tio för att få till dessa. Vad kommer statsrådet att göra för att korta tiden mer? 103 Statsrådet (S): Min och regeringens uppfattning är att vi måste ha förslag som kapar inte månader utan år i de här processerna. remitterade vi också förslag för att kunna kapa ledtiderna för byggandet av nya stamnätsledningar och regionnätsledningar. Även här tror jag att det behövs nya förslag. För att kapa tider behöver vi göra mer från såväl regeringens som länsstyrelsernas och kommunernas sida. Det är bakgrunden till att vi har gett länsstyrelserna i ett antal län i i uppdrag att återkomma med nya åtgärder och förslag. Löften om höjda pensioner 104 (M): Sedan socialförsäkringsminister tillträdde har vi , senast här i kammaren, hört ministern lova höjda pensioner för dem med lägst pension, utöver det som är överenskommet i Pensionsgruppen. Regeln är att vi i Pensionsgruppen ska vara överens om de förändringar som ska genomföras. Det här är inte något som vi har beslutat om. Det märkliga är att regeringen inte har valt att sänka skatten för just den grupp som har lägst pensioner utan har valt att tvärtemot sina löften sänka skatten för pensionärer med över 17 000 i pension. Vi moderater skulle ha sänkt skatten för alla pensionärer om vi hade haft makten, vilket skulle ha gett mer i plånboken från nyåret. Min fråga till statsrådet är därför: Hur kan ministern utlova höjda pensioner när det inte är beslutat i Pensionsgruppen och när man inte ens sänker skatten för den grupp pensionärer som har de lägsta inkomsterna? 105 Statsrådet (S): Tack, , för frågan som jag uppfattar som en sakupplysningsfråga! Pensionerna ska höjas . Det är ett beslut som själv, med rätta, är delaktig i. Garantipensionen ska höjas . Taket i bostadstillägget ska höjas . Vi gör det tillsammans med anledning av pensionsöverenskommelsen – det tror jag att jag nämnde senast . Det är på det sättet vi ska jobba. Tillsammans ska vi höja pensionerna. Därför är det också viktigt att vi fortsätter föra ett samtal om hur vi kan fortsätta höja pensionerna. Vad gäller pensionärsskatten, som infördes under de borgerliga åren, är regeringens inställning att det är en orättfärdig skatt. Vi tar bort pensionärsskatten steg för steg. tar vi ytterligare ett steg. Hela pensionärsskatten ska avskaffas. Krav på licens för vapenmagasin 106 (M): Min fråga går till . Den här regeringen fortsätter lägga fram lagförslag som krånglar till det för 600 000 laglydiga, skötsamma vapenägare. vill regeringen också införa licensplikt på magasin. Det är inte de lagliga vapnen, som våra jägare och sportskyttar har, som är problemet. Ändå är det de som ska sättas åt. Vore det inte bättre om regeringen fokuserade på åtgärder för att i stället komma åt de illegala vapnen, de vapen som faktiskt används av de kriminella gängen? Har regeringen sett ett stort problem med att grovt kriminella springer runt med magasin till jaktvapen? Om det inte är på det sättet är det obegripligt att man lägger ned tid och energi på detta, i stället för att se till att få fungerande gränskontroller och lagstiftning på plats för att ta tag i de problem vi faktiskt har. 107 Näringsminister (S): Den här regeringen har genomfört fler förändringar just när det gäller att skärpa straffen för vapenbrott än någon annan tidigare. Det börjar märkas. Det är fler som åker dit för vapenbrott. Om man har ett skarpladdat vapen på sig, till exempel när polisen tar en, kan man inte, som under den borgerliga regeringen, fritt lämna häktet. Man blir automatiskt häktad. Det är bra. tar vi nästa steg. Varför gäller det just magasinen? Jo, därför att polisen anser att det är ett problem – inte i fråga om jägare och sportskyttar, utan just när det gäller de brottsliga gäng som finns. Då måste vi, som ansvarsfull regering och som ansvarsfull kammare, följa detta. Vi ska inte leka populister gentemot jägarna. Det här är inte riktat mot dem. Det är riktat mot brottsligheten. Tillitsbaserad styrning av myndigheter 108 (S): Min fråga går till civilminister . Jag vill lyfta fram medborgarperspektivet och de enskilda medarbetarnas och ledarnas roll i statsförvaltningens olika sammanhang. När jag gör besök på myndigheter, verk eller statliga företag möter jag ofta medarbetare som framhåller sitt eget ansvar och stoltheten över att i sin yrkesroll vara företrädare för staten. överlämnade det som kallas Tillitsdelegationen ett över 300 sidor långt betänkande om styrning i statsförvaltningen. Där presenteras lärdomar från myndigheternas arbete med så kallad tillitsbaserad styrning och ledning, och det innehåller förslag om hur utvecklingen kan fortsätta. Ett förslag handlar om uppdrag att inrätta ett stöd för statliga myndigheter och ett annat om att inrätta en regeringsnära utvecklingsmiljö, som det kallas. Kunskap och kompetensutveckling betonas särskilt. Hur ser civilministern på det uppdrag som Tillitsdelegationen har haft? Och vilka initiativ är att vänta framöver? 109 Statsrådet (S): Tack, , för en viktig fråga! Det här handlar om statens styrning över huvud taget och om hur viktigt det är att vi tar till vara medarbetarnas kunskaper och roll i styrningen och att staten är tydlig om roller och inriktning. I den utredning som överlämnats pekar man bland annat på vikten av introduktionsutbildning för statens anställda. Det är ett uppdrag som man kommer att fortsätta arbeta med. ser jag att Tillitsdelegationens arbete hänger väl ihop med andra frågor som är aktuella i förvaltningspolitiken och som har att göra med hur vi styr mot den lokala nivån. Jag ser fram emot att fortsätta diskutera frågorna och att se till att vi kommer fram med bra förslag. Internationell certifiering av hållbara metaller 110 (S): I allt större utsträckning kan såväl vi enskilda konsumenter som upphandlande aktörer få information om vilka villkor många av våra livsmedel är producerade under. Detsamma gäller dessvärre inte många andra produkter som vi blir alltmer beroende av. I elektronik och energisystem med nödvändiga komponenter behöver vi en mängd metaller. vet vi alltför lite om vilka villkor de har producerats under, situationen för arbetskraften på platsen och klimatavtrycket. Därför är det initiativ som de svenska och finska näringsministrarna har tagit väldigt välkommet. Det handlar om att våra länder ska gå i bräschen för en internationell standard och certifiering av hållbara metaller. Jag tror att det är ett viktigt steg i omställningen mot en mer hållbar värld. Därför frågar jag nyfiket: Hur ska det här initiativet konkretiseras? 111 Näringsminister (S): Jag tackar för en mycket viktig fråga. Vartefter elektrifieringen och inte minst digitaliseringen har ökat – vi har alla numera smarta telefoner i fickorna – efterfrågar vi mer och mer av sällsynta jordartsmetaller och mineraler som används för att tillverka dem. Alla förutser att detta kommer att öka lavinartat – flera tusen procent – när vi nu ska öka elektrifieringen av våra samhällen och ställa om till mer klimatsmart. får vi rapporter om att många av dessa mineraler och metaller tillverkas via barnarbete, strålsjuka löntagare och arbetare och förorenade vatten. Så här kan vi inte ha det. Vi kommer tillsammans med att ta initiativ i EU och i för att se till att dessa jordartsmetaller och mineraler blir spårbara så att konsumenterna vet var de kommer från. Vi menar att det rimligtvis kommer att leda till skärpningar, så att vi inte förorenar vatten eller skadar människor när vi tar fram dessa mineraler och metaller. 112 (M): Min fråga går till statsrådet . Det finns många människor i som går utan jobb. har många företag brist på arbetskraft. Det gäller inte minst programmerare, lärare och servicetekniker. Kompetensförsörjningen är ett växande problem och hämmar tillväxt. Vi besökte som rapporterade att ett av fyra rekryteringsförsök misslyckas för att man helt enkelt inte hittar rätt kompetens. Det är för få som väljer yrkesprogrammen på gymnasiet, och det är svårt att yrkesväxla som vuxen. Min fråga till statsrådet är: Vilka konkreta åtgärder tänker regeringen vidta för att komma till rätta med kompetensförsörjningen? 113 Näringsminister (S): Jag tackar för en viktig fråga. Det hon säger är korrekt. har den överlägset högsta sysselsättningsgraden i hela Europeiska unionen. Jag tror att av den arbetsföra befolkningen är i arbete. Det har naturligtvis gjort att det har varit svårt att få fram folk när vår industri, vårt näringsliv och också offentlig sektor eftersöker folk. har vi haft en hel del arbetslösa. Vad gör man då konkret? Då handlar det i detta läge om att utöka arbetsmarknadsutbildningarna, att se till att öka investeringarna i vårt utbildningssystem och att göra om gymnasieskolan. har helt rätt. Efter den mycket fiaskoartade omläggningen av gymnasieskolan 2011, som den borgerliga regeringen gjorde, var det väldigt många ungdomar som undvek yrkesutbildningarna. tittar vi på hur detta ska kunna förändras, så att man kopplar ihop utbildningarna bättre med arbetsmarknaden. Därutöver startar vi nu också ett samarbetsprogram med näringslivet, så att vi kan lösa denna fråga i företagen, i det offentliga och tillsammans. Stärkt välfärd i hela landet 114 (S): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Kommunerna och regionerna står inför stora utmaningar. Det handlar om att fortsatt ha en bra utbildning för våra barn och unga men också en god omsorg för våra äldre. står många kommuner och regioner inför stora investeringsbehov. För oss socialdemokrater är det oerhört viktigt med ett starkt samhälle och en stark välfärd. Då vill jag ställa min fråga till statsrådet. Hur arbetar regeringen för att stärka välfärden i hela ? 115 Statsrådet (S): Jag tackar för en mycket viktig fråga. För regeringen är välfärden absolut en prioriterad fråga. Det handlar oerhört mycket om hur vi ser till att vi har goda förutsättningar runt om i vårt land för att klara välfärdsuppdragen. Det är tufft på många håll i många kommuner och regioner. Vi är en god bit på väg när vi i budgeten kan göra en förstärkning med 5 miljarder till kommuner och regioner. Men det är också viktigt att understryka att det inte är bara en enda lösning som behövs. Regeringen är medveten om att mer resurser kommer att behöva diskuteras men även andra förändringar, till exempel digitalisering, kostnadsutjämning, hur vi styr kommuner, mindre riktade statsbidrag med mera. Regeringen arbetar alltså mycket aktivt med denna fråga och kommer att återkomma med andra förslag. Elkapacitet och företagsetablering i 116 (M): Min fråga går till näringsminister . Det har varit en livlig debatt om brist eller icke elbrist i denna höst. Företag har slagit larm om energibrist. Statsrådet har först hävdat att det inte fanns någon brist. Men skriver att samma statsråd har kommit med ett krispaket för att klara energiförsörjning . Min fråga till näringsministern är: Ser ministern några etableringshinder för företag vad gäller energibrist i ? 117 Näringsminister (S): Jag tackar för frågan. Statsrådet besvarade frågan ganska , och man har träffat en överenskommelse med nätägarna om hur man ska hantera de kapacitetsproblem som har uppmärksammats. Någon energi- eller elbrist har vi inte i vårt land.