prot · H70944 · 2019-12-04 00:00:00 — Där kan vi notera att i vårt grannland gör motsvarande partikamrater en annan bedömning av det. Det har gjorts olika bedömningar. Den samlade bedömningen har varit att det ändå är gynnsamt och användbart för organisationen att deltar i arbetet. Man ska komma ihåg att vår kritik mot agerande – annekteringen av , kriget i östra och en lång rad andra händelser – kvarstår. Den får vi möjlighet att diskutera ytterligare i bland annat . I övrigt tackar jag för stödet till ordförandeskapet. 115 HANS (M) replik: När det gäller och dess bildförmedlande måste det nog konstateras att SI är tydligare än S. Det kan noteras. Det andra gäller . Det finns flera politiker och flera länder som har agerat konstigt och felaktigt. Men står jag inte i det norska utan i riksdag, fru talman. Det är notabelt att den svenska delegationen, som vad jag förstår var enig om att inte öppna dörren för Putins ryska delegation, fronderades av de svenska socialdemokraterna. Det finns skäl att beklaga det. Det finns också skäl för socialdemokrater att själva beklaga hur man kom att agera i . Det är ett viktigt organ, precis som och en del annat som jag nämnt. Den legitimitet som söker ska man inte ge det. 116 (S) replik: Jag vill börja med att understryka det tack som jag inte hann med förut om stödet till vår ordförandekandidatur i . Jag hoppas att det ska gå vägen. Vi får se . Jag ser fram emot det om vi får ordförandeskapet. När det gäller har den samlade bedömningen hos en majoritet i varit att det är bättre att ha inne i organisationen och kunna diskutera med dem. Det handlar också om möjligheten för ryska medborgare att få sina rättigheter prövade. Sedan är det i det fortsatta arbetet viktigt att fortsätta med kritiken och ifrågasättandet av det ryska agerandet. Sedan finns det också ett annat tillfälle då man med fördel kan debattera just de här frågorna om . Det är när vi hanterar skrivelsen om verksamhet i utskottet och i kammaren. Jag ser fram emot det. 117 (C): Det här rör utgiftsområde 5 och ej hela den utrikespolitiska inriktningen, som vi debatterar nästkommande år. Det här handlar om 2 miljarder. Jag kan hålla med om det som har framkommit tidigare och inte minst från . Han markerade att vi lever i en allt osäkrare och alltmer oförutsägbar omvärld. Jag håller helt med. Jag kan kanske i den delen tillägga att vi ser det sluttande planet både här och där, fru talman. Krafterna för de auktoritära populisterna växer . Det handlar om klubben av ledare som , Xi , Erdoğan, Alijev, , Duterte, Khamenei, , Maduro och så vidare. Listan kan göras lång. Därför är det viktigt att vi står upp för mänskliga rättigheter enligt den tolkning som har hävdats av oss sedan deklarationen antogs och står upp för demokrati och en fungerande rättsstat. Vi ser hur det eroderas även bland länder i vår närhet och även bland länder som har skrivit under och är medlemmar i . Man omtolkar och anser att allt som inte stämmer, eller mycket som inte stämmer, med de styrandes politiska linje egentligen är otillåten politisk påverkan, att det är otillåtet och borde stoppas. Så görs i flera av våra grannländer. Men så görs också i länder långt borta. Vi berör i betänkandet som hastigast och hans långa förödande fängelsetid i . Vi är entydiga från utrikesutskottet och i riksdag om att detta är helt oacceptabelt och att han bör släppas fri. Lika entydiga är vi när det gäller och agerande och det som händer i lägren i . Där har man internerat dem som regimen inte tycker stämmer med den egna åsikten för att omskola eller fostra dem till den rätta läran. Har vi sett det förut, fru talman? Ja, det har vi. Därför är det viktigt att vi är tydliga och står upp för våra värderingar och för den liberala ordning som vi har hävdat och som har tjänat oss och världen så väl. Tack vare framgångar som vi har haft har vi också kunnat hjälpa väldigt många andra och stå upp för våra värden globalt. Betänkandet visar en bred samsyn, som har sagts tidigare, när det gäller anslagen. Det är många avgifter till de multilaterala organ där vi ser att vi ska vara med för att göra skillnad. Vi talar om FN, , , , och så vidare. Här har vi i allt väsentligt en samsyn. Det finns två områden i betänkandet som sticker ut, fru talman. Det ena är Natorädslan. Det här är inget betänkande om Natomedlemskap. Helt plötsligt har i sin iver att bli kvitt allting som luktar närhet till Nato hittat och tycker att där ska vi ta pengar. Det vill man göra i stället för att satsa på den transatlantiska länken, som vi tycker är politiskt viktig att hävda. De ogillar den starkt och vill dra in pengar. Sedan har vi , som också ogillar en tanke. De ogillar och uppenbarligen dess uppdrag att främja Sverigebilden och vill långt mindre påverka andras uppfattning. De talar till och med om att förvränga en existerande uppfattning i andra länder. Smaka på detta! Därför vill de minska resurser där. Så låter de som kallar sig Sverigevänner men som snarare kanske är vänner av ett som går i eller spår. Var försiktiga, ärade ledamöter i denna kammare, med att vandra längs den vägen! Det är också spännande att höra om den rebalansering som har gjort och som fick beröm av när det gäller länken till . Där vill man söka bygga inte bara civilsamhället – för där är vi med – utan också länken mellan baltiska stater och . Det är någonting som torde applåderas åtminstone av duman och med all sannolikhet också av Kreml. De vill väl få hjälp med sin aggressiva ryska agenda mot alla liberala krafter, mot frihet och mänskliga rättigheter, mot hbtq-personer och mot organisationer som Memorial, som stängs ned. De bryr sig inte ens om för mänskliga rättigheter, som har dömt inte bara en utan för att de med sin lagstiftning och sitt agerande mot hbtq-personer diskriminerar medborgare. De mördar hbtq-personer och andra medborgare, inte minst i . Ändå fanns det de som i den här församlingen röstade för att den ryska dumans representanter, som stiftar de här lagarna, skulle återfå rösträtten i just med motivet att man behövde få tillträde till . Tyvärr, fru talman, väljer både Kreml, och den ryska ledningen att strunta i det som inte passar. Man väljer à la carte utifrån den egna menyn när det gäller mänskliga rättigheter, rättsstat och demokrati. Det är därför vi har tyckt att vi behöver gå vidare. Detta finns inte i betänkandet, men jag vill bara påpeka det när vi talar om en del andra frågor. Vi har lyft fram Magnitskijlagstiftningen som ett sätt att komma till rätta med just oviljan i vissa länder att agera när mänskliga rättigheter kränks och det sker helt utan några som helst rättsstatsprocesser. Vi vill stötta de ryska MR-krafterna och de demokratiska liberala krafterna, och vi gör det på olika sätt. Men vi ser också att många av dem möts av ett hårt och aggressivt ryskt rättssystem och även av andra aktörer som hotar, hatar och till och med mördar journalister och oliktänkande – de som uppfattas inte stå upp för den rätta läran. Det är en historia som vi har sett och som vi inte har kommit till rätta med . Förhoppningsvis ska vi, också som en del av de insatser som vi gör i de multilaterala strukturerna, komma vidare och lyckas. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 118 (V) replik: Jag noterar att den tid som vi har till vårt förfogande för våra anföranden är när vi debatterar budgeten. Det var skälet till att jag inte tog upp i mitt anförande; det fick tyvärr stryka på foten. Men tog upp vad jag har skrivit och vad jag tycker om . Jag upplevde att misstolkade det som tycker och tänker om . Jag har i mitt tidigare jobb arbetat med landsbygdsutveckling i – eller det har specifikt gällt , men jag har då varit i . har varit en av de platser jag har varit på när jag har jobbat med landsbygdsutveckling. Det som är tydligt när det kommer till de rysk-baltiska relationerna är att människor lever sida vid sida i , de som ser sig som ryssar i och balter som ser sig som balter i . Men det är väldigt tydligt att man ofta pekar och säger: Den där byn är rysk, och den där byn är baltisk. Det finns ett mått av integration, men det finns också ett visst mått av uppdelning. Vad behöver då göra i ett sådant läge? Man behöver såklart stödja processer där denna uppdelning minskar. Om vi skulle hålla på och dela upp skåningar och svenskar i det svenska samhället , precis som det var när vi hade erövrat , skulle vi ha en väldigt konstig relation i . Vi behöver därför stärka de band som finns mellan olika folkgrupper och hjälpa till i så att den ryska minoritetens rättigheter är tillvaratagna men att de kan vara en del av samhället. Detta är ett orosmoment , och det gör att det blir ett orosmoment i de ryska och baltiska relationerna. En annan sak vi skriver om är ryska påverkansoperationer gentemot de baltiska länderna. Det är kanske någonting som högerföreträdare ofta tar upp i den här typen av debatt, men jag vill peka på att även Vänstern ser den typen av påverkansoperationer. Det är viktigt att vi ökar motståndskraften både här i och i de baltiska staterna mot ryska påverkansoperationer, för de handlar just om att inskränka mänskliga fri- och rättigheter och vår demokrati. 119 (C) replik: När man läser betänkandet och reservationen framträder ändå en bild av att det inte bara handlar om integreringsprocesser i de baltiska staterna mellan olika grupper. I vad mån det nu är efterfrågat från de baltiska staterna ska jag låta vara osagt; vi har ju också en hel del diskussion med kollegor i de baltiska länderna. Jag ser också att vill agera för att minska spänningarna eller bygga länkar mellan de baltiska staterna och det stora landet . Det är en spännande ingång för ett vänsterparti att vara den aktör som vill öppna och driva den processen. Vi vet att har en tydlig agenda: hotar våra baltiska vänner. Tack vare att de är medlemmar i just Nato och i EU känner de att det kanske inte är fullt så illa som det skulle ha varit om de inte hade varit det. När just , som tycker att Nato är ett hot, säger att man vill börja diskutera hur man ska bygga relationer mellan de baltiska staterna och Kreml känns det, fru talman, som en felaktig uppgift att prioritera från svensk sida. Möjligen känns det inte så för en vänsterpartist. 120 (V) replik: Jag upplever att misstolkar och kokar ihop vad jag tycker och tänker på ett ganska konstigt sätt. Jag har varit i och i , som jag har varit inne på. I träffade jag just Memorial, som nämnde. Jag var på transfestivalen i , Trans 2019. Det var ett märke därifrån som fick i gåva av mig efteråt. Jag tänker mig att om vi ska minska hotbilden mot och hotbilden mot ska vi främja goda relationer på diplomatisk nivå mellan våra länder. Det är viktigt. Det är därför jag tycker att vi också behöver öka stödet till civilsamhället i . Vi behöver stödja de baltiska länderna i deras relationer och främja goda relationer så att det inte blir spänningar och konflikter. ska vara närvarande i den ibland lite spända relationen mellan de baltiska länderna och . Vi ska finnas där som en buffert och ett stöd där vi tydligt står på de baltiska staternas sida och inte på sida. 121 (C) replik: Att tydligt stå på de baltiska ländernas sida är att går med i Nato. Det är en diskussion som vi för i ett annat sammanhang, för det är det de efterfrågar. utgör vi ett hot genom vårt val. Jag tycker att det är tydligt i debatten att väljer att tona ned och hålla Nato borta. Nato ska vi passa oss för, tydligen, och i stället närma oss och vara brobyggare. Med den hållningen förstår jag att vill buga i besöken även om man håller möten med Memorial och andra. De säger: Var tydliga! inte för den ryska propagandan! Stå upp för era värden! Det är de liberala värden som vi har byggt vårt land, och väst utifrån. Det är inte de värden som anser att de vill fostra både de baltiska staterna och sina egna medborgare utifrån. 122 (L): Det har lyfts i talarstolen under debatten att vi lever i en orolig tid. Det är när demokratin hotas i stora delar av världen och när MR-aktivister av olika slag utsätts för enorma påfrestningar i form av förtryck, hot om våld och våld. De auktoritära krafterna och de populistiska krafterna växer sig starkare. Vi här i lever i ett fritt land. Vi tar lite för ofta friheten för given. Men vi som bor i fria länder har ett ansvar för att stödja demokratin och de mänskliga rättigheterna och för att stödja MR-aktivister och hbtq-aktivister var än i världen de befinner sig. Det kan vi göra med bistånd. Det kan vi göra med militära insatser när så krävs. , i den här debatten, talar vi dock om hur vi kan göra det genom att använda våra internationella samarbeten. FN är helt avgörande. EU:s utrikespolitik är helt avgörande. Arbetet i är såklart också helt avgörande, just för att säkra fria val och för att säkra att demokrati och mänskliga rättigheter respekteras i hela världen. Vi har tillsammans med ingått en januariöverenskommelse med regeringen som innebär att vi stöder budgeten. Det innebär inte att vi stöder all politik på det utrikespolitiska området, som till stor del ligger utanför januariavtalet. Det gör detta lite komplicerat, men jag måste säga att jag är glad över de förskjutningar som man kan se hos exempelvis Socialdemokraterna. Det sas här tidigare från , vilket gjorde mig lite provocerad, att Socialdemokraterna hade närmat sig i sin syn på Nato. Det är ju , fru talman, som har flyttat sig till Liberalernas position i sin syn på Nato. Från början kommer synen att vi ska ha ett Natomedlemskap från . Sedan fick man med sig Liberalerna, sedan fick man med sig och och till slut fick man med sig deras två moderpartier. Om det är så att vi ser en förskjutning hos Socialdemokraterna tycker jag inte att vi ska ge äran till utan ära den som äras bör. Självklart kan vi inte ha bara FN, EU och andra viktiga internationella samarbeten, utan det krävs också ett seriöst internationellt försvarssamarbete i form av Nato. Det är klart att det är viktigt att vi engagerar oss i FN, EU och . Jag ser fram emot fler debatter här i kammaren om vad vi kan göra med det engagemanget. Vi i Liberalerna försöker till exempel få regeringen att i sin utrikespolitiska agenda ställa upp på att, om så vill och efterfrågar, stödja ett valobservatörsbidrag till när de har val . Det skulle till exempel kunna ske genom . är inte medlem i , men har tidigare, till exempel i , varit med och valobserverat i länder utanför . Det skulle också kunna ske genom FN eller EU. Jag noterade också att statsministern i den partiledardebatt som hölls hade flyttat sig, åtminstone delvis, till Liberalernas position när det gäller den europeiska utrikespolitiken. Om EU ska vara ett effektivt verktyg när det gäller internationell samverkan och utrikespolitik behöver man såklart fundera på om EU:s utrikespolitik verkligen ska beslutas i enhällighet. Vi tycker inte det. Det kan inte vara så att exempelvis länder som sitter i knät på och som är medlemmar i blockerar en kraftfull europeisk utrikespolitik eller att länder som har nära band till Bolsonaros blockerar en kraftfull utrikespolitik däremot. Vi behöver ändra på beslutsfattandet om europeisk utrikespolitik. Utöver dessa frågor vill jag särskilt lyfta fram våra nordiska och baltiska grannar och hur viktigt det är att vi får ett ännu djupare samarbete med dem. När världen är så orolig som den är måste vi värna om våra internationella samarbeten och våra internationella metoder och möjligheter att sprida demokrati och mänskliga rättigheter i världen, men vi måste också se till att här hemma försvara den demokrati och de mänskliga rättigheter som vi faktiskt har, både här och i vårt närområde. Med de orden yrkar jag bifall till propositionen och utskottets förslag och tackar för debatten efter sju timmars debatterande här i kammaren. 123 (V) replik: har verkligen gjort en hjälteinsats när det gäller att vara debattör i riksdag . Jag tror att han kommer att toppa listan över de tyngsta debattörerna här i . Jag kan välkomna honom till den klubben, för där har jag själv också varit högt uppe. Detta är, som var inne på, den första budget som Liberalerna gör tillsammans med regeringen. Det man då funderar på när man kommer till utgiftsområde 5 är vad Liberalerna har fått ut för politik på området. När ni , 2018, lade fram den skuggbudget som sedan inte blev regeringens budget utan servettskissen föreslog ni budget att vi skulle dra ned på nedrustning med 9 miljoner. Ni föreslog att fredsforskningsinstitutet skulle få 3 miljoner mindre. Och så föreslog ni att det som var inne på , en färdplan för Nato, skulle få 10 miljoner. I den budget som Liberalerna står bakom stärker man nedrustningen, i stället för att dra ned, med . Man stärker också nedrustningsfrågor generellt genom att satsa på att etablera ett Kinacenter, som också blir en del av nedrustningspolitiken. Det man undrar är helt enkelt vad Liberalerna har fått ut i det här. Hur nära den färdplan för Nato som drömmer om är vi egentligen? 124 (L) replik: Liberalerna har ju erfarenhet av budgetsamarbete och till och med regeringssamarbete både högerut och vänsterut, och vi har aldrig fått igenom vårt krav om Nato. Då kan man tycka att Liberalerna är dåliga på att förhandla. Det är vi inte. Om man läser januariavtalet och budgeten som helhet ser man att Liberalerna tvärtom kanske är det parti som i förhållande till sin storlek har fått igenom mest, både i budgetomfång och i antal punkter. När man förhandlar i en konstellation där man är ensam om en ståndpunkt, till exempel den att vi ska ha ett Natomedlemskap, kan det förstås vara svårt att få igenom just den punkten. Jag är däremot glad över att Liberalerna genom enträget opinionsbildande har lyckats få till en förskjutning i den politiska debatten på det här området. Jag håller med om att vi ser en förskjutning i retoriken också hos Socialdemokraterna. Det, fru talman, tror jag inte minst beror på att Socialdemokraterna försöker röra sig i det politiska spelrummet och närma sig mitten av svensk politik för att säkra sitt stöd från till exempel Liberalerna. Det tror jag är någonting som vi faktiskt kan ta åt oss äran för. Detsamma gäller såklart för och , som också har följt Liberalernas linje när det gäller Natomedlemskap. Förhandlande, fru talman, sker ju inte bara kring ett förhandlingsbord utan också i den allmänna politiska debatten och i hur vi flyttar det politiska fönstret. Jag tycker att detta med Nato och hur regeringen nu ser på EU:s utrikespolitik är två exempel på ganska häpnadsväckande förskjutningar från ett regeringsparti som varit mycket kraftigt emot detta. 125 (V) replik: Jag får väl då välkomna att Liberalerna har svängt i frågan om nedrustning från att vilja skära i nedrustningsarbetet till att nu stå bakom en höjning. Det är ett välkommet beslut från Liberalernas sida som jag tror kan bli väldigt bra, eftersom vi ser ett behov av att lyfta frågan om kärnvapen och kärnvapennedrustning runt om i världen. Jag tror att det sekretariat som tack vare den här budgeten kan möjliggöras är en väldigt bra satsning, även om den kanske är lite liberal. Jag tackar för hans insatser och önskar honom lite vila och te eller någonting för att lena rösten. 126 (L) replik: Jag ska tala på ett medlemsmöte direkt efteråt. Men efter det blir det kanske te och vila. Jag förstår att det kan vara svårt för ett parti som att hänga med. har aldrig suttit i en regering eller varit med i den typen av strukturerade förhandlingar som man har när man budgetförhandlar. Det kan verka som att partierna står helt och hållet bakom allt som finns med i budgeten. Sanningen är att vi här i parlamentet står bakom det vi tillsammans har förhandlat fram. Det betyder inte att partiståndpunkter har blivit utraderade. Jag kan tala om en hemlighet: Jag vet att till exempel Socialdemokraterna är emot att ta bort värnskatten, trots att de kommer att rösta för det här i kammaren. Jag vet också att har ståndpunkter som går emot det vi har kommit överens om. Det gäller även . Det är inte konstigare än att man när man samarbetar får ge och ta. 127 (MP): Det gör i världen spelar roll, och det som händer i världen spelar roll för . Vi lever i en värld där vi alla har ett gemensamt ansvar, både för den utveckling som sker och för vilka förutsättningar vi lämnar över till nästa generation. Våra handlingar påverkar livsförutsättningarna för människor som lever i andra delar av jorden. Och de beslut som vi tar i den här kammaren påverkar så många fler än oss som lever här och . När antidemokratiska krafter är på frammarsch runt om i världen, mänskliga rättigheter inskränks och kvinnors rättigheter ifrågasätts är röst för frihet, feminism och demokrati viktigare . Och vi vet att vi bara kan skapa fred och säkerhet tillsammans med andra. Målen med utrikespolitik är att säkerställa intressen i förbindelse med andra länder och att verka för fred, demokrati och mänskliga rättigheter runt om i världen. Med vår feministiska utrikespolitik lyfter vi i alla internationella sammanhang fram flickors och kvinnors situation och livsförutsättningar. Vi kan se att det ger resultat. behöver internationella institutioner för att kunna agera i de internationella sammanhangen. Här är FN helt avgörande. är en grundbult för det arbete som vi har möjlighet att uträtta i världen. Det är möjligt genom vårt stöd till FN-institutionerna. När vi beslutar om anslagen till det arbetet är det en tydlig prioritering av arbetet med mänskliga rättigheter. FN är den främsta förvaltaren av en regelbaserad världsordning och en förutsättning för det globala arbetet för fred. Det är en av de viktigaste arenorna för svensk utrikespolitik och behöver stå i centrum för vårt globala arbete. Med det inte sagt att andra djupa samarbeten som har inte är viktiga. Arbetet i såväl som och naturligtvis EU är betydande för att vi ska nå våra övergripande mål: de som vi gemensamt har satt upp i Agenda . Kärnvapen är ett av de största hoten mänskligheten står inför. Arbetet med nedrustning är ett arbete för världsfreden. De satsningar på icke-spridning som kommer att göras är otroligt viktiga för det fortsatta arbetet. Risken för kärnvapenanvändning i världen ökar till följd av det rådande omvärldsläget och av att centrala rustningskontrollsavtal överges. I det läget är nedrustning och icke-spridning av kärnvapen en tydlig utrikes- och säkerhetspolitisk prioritering för oss. Den svenska kunskapsbasen inom nedrustningspolitiken ska stärkas, och ett ska säkerställa att de svenska kunskaperna förstärks och uppdateras. Så bygger vi trygghet och säkerhet för framtiden. Det fria ordet är centralt för att skapa en fri och demokratisk värld. Det arbetet behöver ske på alla plan. Runt om i världen sitter modiga människor fängslade för sina ord och sin journalistik. Hat, hot och våld mot journalister är hot mot oss alla. När vi nu debatterar utrikespolitik i den här kammaren kan jag inte undgå att lyfta fram de samvetsfångar som sitter fängslade runt om i världen för att ha tagit det fria ordet i försvar. och är två svenskar som har suttit frihetsberövade i respektive . Det pris som de har behövt betala för sina ord och sin yttrandefrihet är helt oacceptabelt. kommer att fortsätta kämpa för att de ska släppas fria. Men vår kamp för yttrandefrihet kan inte stanna där. Ingen, oberoende av medborgarskap, ska fängslas för sin journalistiska gärning. Det måste vara vårt mål. Det gör i världen spelar roll. I då demokratin går bakåt i flera stater och då kampen för kvinnors rättigheter behöver tas om och om igen är röst viktigare . Tillsammans med andra kan vi bygga en bättre värld och rusta för morgondagens utmaningar. Jag yrkar därmed bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 16 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik betänkande 2019/20:CU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik (prop. 2019/20:1 delvis)