prot · H70938 · 2019-11-26 00:00:00 — Det kostar i slutändan alltid för eleverna och för de hårt arbetande lärarna och rektorerna i svensk skola när reformer genomförs med otillräckliga tidsramar. För mig är det viktigare att detta blir riktigt och rätt gjort än att det går fort. har ett uppdrag, och det kommer jag att följa för att se till att det utförs på ett klokt sätt. 101 (M): Exemplen på möjligheter när det gäller skolans digitalisering är ganska många. Det finns redan nu AI-lösningar som kan identifiera elever som riskerar att ha svårigheter med läs- och skrivinlärning och eventuellt har diagnosen dyslexi. Detta används redan i ett antal kommuner som har infrastrukturen på plats, till skillnad från en hel del kommuner där infrastrukturen inte fungerar på ett sådant sätt att det går att använda. Det finns digitala läromedel som underlättar individualisering och ger elever möjlighet att ta till sig kunskaper via text, uppläst material och film, bland annat. Forskning visar att framför allt pojkar gynnas av de möjligheter som tillgång till digitala verktyg ger. Digital kompetens är viktig, och det är svårt att få den om man inte har tillgång till digitala verktyg i skolan. Verktygen i sig kommer aldrig att åstadkomma någon förändring; även detta visar forskning ganska tydligt. De kan till och med göra resultaten sämre om inte infrastrukturen fungerar, naturligtvis, men framför allt om det inte finns en kompetent lärare i klassrummet, som förutom att vara en skicklig lärare också vet hur dessa verktyg används på rätt sätt. Där kommer lärarutbildningen in. En av de punkter som SKL har lyft som väldigt viktig i skoldigiplanen är att de nyutexaminerade lärare som kommer ut från våra lärarutbildningar faktiskt har digital kompetens kopplad till det pedagogiska uppdraget. Det finns lärosäten, exempelvis Linnéuniversitetet, som har påbörjat en utveckling med att få in digitalisering i lärarutbildningen, men det ser inte ut så överallt. Huvudmän som tar emot nyexade lärare vittnar om att de sällan har tillräcklig digital kompetens för att jobba i ett klassrum där infrastrukturen finns på plats. När tänker regeringen ta tag i frågan om digitalisering i lärarutbildningen? 102 Utbildningsminister (S): Jag kommer att begränsa mitt svar till det som hör till mitt ansvarsområde. Dit hör inte lärarutbildningen. anförande kan inte tolkas på något annat sätt än att hon är nöjd med att regeringen äntligen tar tag i frågan om digitalisering då väldigt lite hände. Det är bra att vi gör det, men jag kommer som utbildningsminister att ta ansvar för att skolans digitalisering och det som ligger längst fram och just nu är mest aktuellt, digitaliseringen av de viktiga nationella proven, kan genomföras på ett sådant sätt att det blir både likvärdigt och rättssäkert och också tekniskt hållbart. Jag kommer att lägga stor möda på att följa det arbetet och se till att det blir gjort på ett bra sätt. Jag vill också passa på tillfället att påpeka hur viktigt det är att artificiell intelligens, AI, som talar sig så varm för här, används på ett sådant sätt i skolan att vi tar till vara de stora möjligheter som finns men också är medvetna om de mycket stora risker som finns, inte minst för elevernas integritet när det gäller de stora datamängder som potentiellt kan samlas in och som potentiellt kan hamna i helt fel händer om dessa verktyg används på ett osäkert sätt. Låt mig också påminna om hur viktigt det i den digitaliserade skolan blir att använda de möjligheter till automatisk rättning av nationella prov på ett klokt sätt som vi kan få om vi använder detta verktyg. Jag är stolt och glad över att vi äntligen har tagit tag i skolans digitalisering. Jag ser fram emot att arbeta vidare med och fatta olika beslut med anledning av den skoldigiplan som SKL har lämnat. Jag ser också fram emot att samarbeta med och i de här frågorna. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 20 Svar på interpellation 2019/20:89 om referenser till och religiösa urkunder i nya kursplan 103 Utbildningsminister (S): har frågat mig om jag tycker att det är rimligt att som föreslår ta bort den tydliga referens till och religiösa urkunder som finns i ämnesplan och hur detta förslag går ihop med ambitionen att göra skrivningarna och innehållet i kursplanen tydligare. arbetar nu med att ta fram förslag till reviderade kurs‑ och ämnesplaner. Syftet är bland annat att fakta och förståelse ska betonas tydligare och att kunskapskraven ska bli mindre omfattande och detaljerade. Utkast på förslag remitterades av mellan och . Myndigheten arbetar nu med att, utifrån de synpunkter som inkommit, färdigställa sina förslag och planerar att överlämna dessa till regeringen . har alltså ännu inte lämnat några förslag till regeringen. skriver på sin webbplats att det i debatten sprids felaktigheter och missförstånd om deras remitterade förslag, bland annat att kunskaper tas bort bara för att vissa ord byts ut mot samlingsbegrepp. framhåller vidare att det i debatten ofta glöms bort att kursplanerna är lärarnas arbetsverktyg. Det är lärarna som med sin kunskap och ämneskompetens ska omsätta kursplanerna i undervisningen för eleverna. Gällande begreppet framhåller att inte kommer att försvinna från undervisningen och att förslaget i stället förstärker undervisningen om religiösa texter. Enligt förslaget blir det bland annat obligatoriskt för läraren att undervisa om kristendomens och världsreligionernas centrala berättelser och tankegångar. På så sätt anger myndigheten att undervisningen om urkunder förstärks, och där har en självklar plats. Låt mig vara tydlig med att jag anser att och andra centrala urkunder har en självklar plats i ämnet religionskunskap. Det är också viktigt för mig att det är tydligt för lärarna vad som ska tas upp i undervisningen. Kurs- och ämnesplanerna ska utgöra ett bra arbetsverktyg för lärarna både vid planering av undervisningens innehåll och vid bedömning av elevernas kunskaper. Jag ser fram emot att ta del av färdiga förslag till reviderade kurs- och ämnesplaner. Dessa ska beredas inom , och därefter kan regeringen ta ställning till förslagen. 104 (KD): Jag tackar utbildningsministern för svaret. Bakgrunden till min interpellation är det förslag till nya ämnesplaner för som har under framtagning och som har varit ute på remiss. Ambitionen är att de ska vara i fullt bruk till det läsår som startar . Förslaget har rönt stor uppmärksamhet, då i sin ambition av förnyelse och förtydligande har gjort förändringar som väckt debatt och ifrågasättande. Diskussionen inleddes när man fann att det i det nya förslaget ingick att ta bort undervisning om antiken i ämnet historia. Sedan lyftes det som vi berör , då tas bort som uttalad referens i förslaget till ny ämnesplan i ämnet religionskunskap. Det har också visat sig att i musik tas den tydliga referensen bort att undervisningen ska omfatta nationalsången och psalmer. Jag misstror inte och dess ambition att förnya och förenkla ämnesplanerna, men i mina ögon tar man genom strykningarna bort en viktig bas för kunskap. Genom strykning av referens till och psalmer förminskas kopplingen till den judisk-kristna värdegrund och den historiska bakgrund som utgör basen för vårt samhälle. I inledningen till dagens läroplan, Lgr 11, står följande klargörande: ”Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet mellan människor är de värden som skolan ska gestalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande.” Det lägger en grund för undervisningen. Men denna grund försvagas, som jag ser det, i det nya förslaget till ämnesplaner. För årskurs 1–3 ska man enligt dagens ämnesplan ta upp följande i ämnet religionskunskap: några högtider, symboler och berättelser inom kristendom, islam och judendom, några berättelser ur och deras innebörd samt några av de vanligaste psalmerna. Detta har ändrats i det nya förslaget till ämnesplan och förkortats till: några högtider, symboler och berättelser inom kristendom, islam och judendom och deras innebörder. För årskurs 4–6 är uppdraget nu ändrat på motsvarande sätt. I den ursprungliga plan som gäller står det: centrala tankegångar bakom ritualer, levnadsregler och heliga platser i kristendomen och de andra världsreligionerna, till exempel som de uttrycks i religiösa berättelser i och andra urkunder. Detta har ändrats så att det inte längre finns någon referens till och andra urkunder. Jag tycker att tyvärr har gått fel. I stället för att klargöra gör man inriktningen för religionsundervisningen diffus, utan den klara koppling till som dagens ämnesplan ger. I dagens samhälle finns en klar referens och koppling till i exempelvis språk, filmer och böcker. Om det nya förslaget till läroplan genomförs ser jag en stor risk att det medför att barn och ungdomar missar denna kunskap och koppling. Jag vill därför fråga utbildningsministern: När man jämför de skrivningar som finns med det nya förslaget, så som det presenterats, tycker utbildningsministern att det är rimligt att som föreslår ta bort den tydliga referensen till och religiösa urkunder? Och tycker utbildningsministern att de exempel från det nya förslaget som jag lyft fram går ihop med ambitionen att göra skrivningarna och innehållet i kursplanen tydligare? 105 Utbildningsminister (S): Jag har med intresse lyssnat på inlägg och tycker att det är lite tråkigt att remisstiden för utkast gick ut . Det här inlägget hade ju kunnat skickas in till som ett väldigt intressant remissvar. tror jag att har fått ganska många likartade remissvar, så jag tror att de synpunkter som framförs i frågan har kommit till del. Jag ser med intresse fram emot slutliga förslag. Det är ju nästan överraskande för alla oss som har följt den här debatten att slutliga förslag kommer först . Det har alltså inte avlämnats . Hela poängen med att skicka ut ett förslag på remiss är för övrigt att få in de synpunkter som må finnas. Jag är övertygad om att har fått in en hel del synpunkter på de skrivningar som man har skickat ut. För mig är det väldigt svårt att svara på de frågor som ställer. Jag väljer att vänta, avvakta och se vilket förslag slutligen kommer att lämna till regeringen. Det är trots allt mitt jobb som minister att ta ställning till de förslag som kommer på mitt bord och inte till de förslag som inte kommer på mitt bord. Får jag också passa på att påminna om att det arbete som gör avser den del av läroplanen som vi kallar för kursplaner, det vill säga kursplaner, centralt innehåll och ämnesplaner. Det avser inte den del som läste upp och som är portalparagrafen i läroplanens allmänna del. Den allmänna delen är inte föremål för översyn . 106 (KD): Tack, ministern! Man kan kanske tycka att debatten om roll i ämnesplanen är en debatt likt en storm i ett vattenglas. Men jag ser ämnesplanen som ett av verktygen för att lägga en stabil grund och riktning, och det är viktigt att visa på vad som är viktigt att ta med i undervisningen. Dagens ämnesplan och även det nya förslaget inleds med texten: ”I dagens samhälle, som är präglat av mångfald, är kunskap om religioner och andra livsåskådningar viktiga för att skapa ömsesidig förståelse mellan människor.” Dagens läroplan ger som jag ser det en vägledning i hur man når dit genom formuleringar om att man ska undervisa om centrala tankegångar, till exempel som de uttrycks i de religiösa berättelserna i och andra urkunder. Man kan konstatera att det bara är som den överlämnade Bibel 2000 till . I samband med detta skrev den dåvarande regeringen: När arbetet avslutas överlämnas översättningen till uppdragsgivarna, det vill säga , men den kommer inte att stadfästas genom särskilt statligt beslut. Det är genom att tas i allmänt bruk av svenska folket som översättningen uppnår sitt i direktiven angivna syfte: att vara huvudtext för inom det svenska språkområdet. Jag har svårt att se att det nya förslaget till ämnesplan möter denna målsättning om allmänt bruk om man ser till den nya inriktningen för undervisningen. bemöter kritiken på sin hemsida och skriver bland annat: kommer inte att försvinna ur undervisningen. Anledningen till att vi inte längre använder ordet är att vi genomgående valt att använda samlingsbegrepp. I nuvarande kursplan omnämns enbart som ett exempel på en religiös urkund. Det innebär i praktiken att läraren kan välja bort att undervisa om . I vårt nya förslag gör vi det i stället obligatoriskt för läraren att undervisa om kristendomens och världsreligionernas centrala berättelser och tankegångar. Som jag redovisat handlar dock förändringar mer om strykningar än tillägg, förstärkt undervisning eller klargörande. Faktum är att i dagens ämnesplan sker direkt syftning till tillsammans med likartade skrivningar som återfinns i det nya förslaget, vilket för mig lägger fast att man bör ta upp i ämnet religion. Jag förstår inte hur en lärare kan undvika att ta upp, som säger, i undervisningen med dagens gällande definition. I ett samhälle som präglas av mångfald och mångreligiositet är kunskaper om och dess berättelser en nödvändighet. Eftersom har haft och har en förhållandevis stor påverkan på vårt samhälle bör den även fortsättningsvis nämnas specifikt i ämnesplanen. Visserligen förstår jag att utbildningsministern inte kan kommentera förslaget, men jag vill ändå ställa några kompletterande frågor. Om håller fast vid de föreslagna skrivningar där tas bort som direkt referens i det förslag som lämnas till regeringen , kommer då regeringen att överväga att förändra detta förslag och föreslå skrivningar mer lika dagens ämnesplan som inkluderar en direkt referens till ? Faktum är ju att den läroplan vi har kompletterades med en referens till psalmer av regeringen innan slutgiltigt beslut togs. 107 Utbildningsminister (S): Tack, , för påminnelsen om den fina bibelöversättningen som kom med det nya millenniet! Jag var inte ledamot av riksdag , men däremot tjänstgjorde jag som statssekreterare vid . Jag fick ett eget exemplar som står i min bokhylla och som jag då och då läser i trots att jag aldrig har undervisats enligt den kursplan som lyfter fram här. Jag kan bara återigen konstatera att det är väldigt svårt för mig att svara på hypotetiska frågor. Det är både svårt att svara på frågor om vad jag anser om ett ännu inte avgivet förslag och att svara på frågor om hur jag kommer att hantera ett förslag som kommer att komma på mitt skrivbord och vars innebörd är okänd både för och för mig. Jag kan också konstatera att jag i mitt svar sa klart och tydligt att jag anser att och andra centrala urkunder har en självklar plats i ämnet religionskunskap. Om vi nu ska diskutera remitterade förslag till kursplan framgår det där att undervisningen syftar till att eleverna ska få kunskaper om hur kristna traditioner har påverkat det svenska samhället och hur kristendomens roll i samhällslivet har förändrats . I undervisningen ska enligt det remitterade förslaget också bland annat kristendomens centrala berättelser och tankegångar tas upp. Själv har jag lite svårt att förstå hur läraren ska kunna undervisa om detta utan att ta upp . Själv skulle jag ha gått till den där tummade som jag har i min egen bokhylla om jag skulle planera en sådan sorts undervisning. Allt det jag säger nu är dock rent hypotetiskt. Vi får se hur förslaget från kommer att se ut. Åtminstone jag är väldigt glad över att man från sida var klok nog att skicka ut sitt förslag på remiss så att man fick så mycket synpunkter som man fick. 108 (KD): roll i vårt samhälle är stor, både i ett historiskt perspektiv och i det samhälle vi lever i. Många uttryck och bilder har sin grund i . Många av oss förstår situationen om man talar och jämför med referens till och . Berättelsen om den barmhärtiga samariten visar på medmänsklig omsorg, och den gyllene regeln – ”Allt vad ni vill att människorna skall göra för er, det skall ni också göra för dem.” – visar på hur vi alla kan göra vår jord till en bättre plats. Många anger att är den mest lästa boken i vår värld, och utgör också grunden för mycket av det som vi har i vårt västerländska rättssystem. För många är en naturlig del och en viktig bas för livet. Med denna bakgrund främjar förslaget från på ny ämnesplan för religion, där den direkta referensen till tas bort, inte den kunskapsinhämtning, samhällsförståelse och religionsreflektion som jag vill se. Jag tackar för svaret och debatten med utbildningsministern. Utbildningsministern konstaterade själv att och de centrala urkunderna också för henne har en självklar plats i ämnet religionskunskap. Det är viktigt att det tydliggörs för lärarna vad som ska tas upp i undervisningen. För är det självklart att ämnesplanen för religion bör ha en skrivning som tydligt anger som referens, lik den som finns i dagens gällande läroplan. Jag hoppas att utbildningsministern och regeringen lyssnar till alla dem som engagerat sig i frågan och att regeringen ändrar förslag så att referensen till kvarstår inför ett införande av nya ämnesplaner . När barn och ungdomar möter bibliska referenser i vårt samhälle tror jag att den undervisning som skolan ger kring bidrar till helhet, förståelse och mening. Med tydliga skrivningar där inkluderas skapas en grund för en undervisning i linje med detta. Jag hoppas att också regeringen delar denna åsikt och låter det vara en grund för sitt slutgiltiga beslut om nya ämnesplaner. 109 Utbildningsminister (S): Jag får tacka för den här debatten och också för påminnelsen om hur viktigt det är att i en debatt om skolans alla stora och viktiga problem kunna skilja agnarna från vetet. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 21 Svar på interpellation 2019/20:126 om statsbidrag till islamism via 110 Utbildningsminister (S): har frågat mig om organisationer som har kopplingar till Muslimska och som gör sig till plattform för islamistiska hatpredikanter ska kunna få statsbidrag avsedda för folkbildningen. Han har också frågat om jag ser ett behov av att vidta åtgärder för att säkerställa att statsbidrag till folkbildningen beslutas med ökad transparens samt på ett mer oberoende sätt vad rör fördelning, granskning och uppföljning. Inledningsvis vill jag framhålla att folkbildningens aktörer är viktiga för att stärka och utveckla demokratin i . Folkbildningen finns i hela och samlar över en miljon människor i olika verksamheter inom folkhögskolor och studieförbund. Folkbildningen är fri och frivillig, och det vill regeringen fortsätta värna. har fastställt syftena med det statliga bidraget till folkbildningen och beslutar i statsbudgeten om bidrag till folkbildningen. har i lag fått i uppdrag av regeringen att pröva frågor om fördelning av statsbidraget. fattar beslut om vilka studieförbund och folkhögskolor som får ta del av statens stöd till folkbildningen och har möjlighet att återkräva utbetalt statsbidrag, bland annat om det beviljats på felaktiga grunder eller om statsbidraget har använts för andra ändamål än det har beviljats för. ska följa upp och granska den verksamhet som kan kopplas till statsbidraget. har beställt en rapport för att följa upp om bidragsgivning till studieförbundet uppfyller demokrativillkoret. har utifrån rapportens slutsatser fattat beslut om att ge generalsekreteraren i uppdrag att återkomma till styrelsen med förslag på hur uppföljning av hela folkbildningen kan utvecklas och förstärkas för att leverera en mer transparent redovisning. När det gäller statlig bidragsgivning till organisationer och projekt har regeringen varit tydlig med att statsbidrag inte ska ges till organisationer som bedriver verksamhet som strider mot demokratins idéer, däribland principerna om alla människors lika värde och rättigheter. Jag välkomnar arbete med att säkerställa att statliga bidragsmedel används på ett sätt som uppfyller statens syften med folkbildningen och att stödet till folkbildningen blir mer transparent. för en kontinuerlig dialog med om detta arbete. Med detta pågående arbete som bakgrund ser jag inte något behov av att vidta ytterligare åtgärder. Slutligen vill jag betona att modellen för fördelning av statsbidrag till folkbildningen bygger på en stark tilltro till folkbildningens aktörer att på egen hand prioritera, genomföra och följa upp verksamheten. Det är en modell som tjänar statens syften med statsbidraget till folkbildningen väl. Detta har bland annat Statskontoret visat i sin senaste stora utvärdering av folkbildningen som slutrapporterades . 111 i (SD): Jag vill tacka ministern för svaret på interpellationen. Det är ett haveri när såväl forskare som rapporter från statliga myndigheter konstaterar att ett studieförbund har kopplingar till det islamistiska Muslimska och organisationen ändå får fortsätta ta emot miljonbidrag via . har vi ett läge där staten med ena handen konstaterar att organisationen har kopplingar till det islamistiska Muslimska , som har bjudit in hatpredikanter. Med andra handen göder staten samma organisation med i statliga bidrag . Det är en bisarr situation. Muslimska är en islamistisk organisation som har rötter i . En rad länder, i såväl som andra delar av världen, har förbjudit och terrorklassat organisationen. har ett slags reformistisk agenda, med ett slutmål om en islamisk stat som skulle innebära avskaffande av många av de fri- och rättigheter som vi i ser som givna. I en rapport som beställdes av den brittiska regeringen under ledning av konstaterades att Muslimska organisationer i arbetade i det fördolda. Det konstaterades att de rent ideologiskt anser att det västerländska samhället är inneboende fientligt mot muslimer och muslimska intressen och att muslimer bör besvara detta genom att hålla distans och autonomi. Medan staten göder Ibn Rushd och andra organisationer med kopplingar till Muslimska med bidrag bidrar islamisterna till att avdemokratisera . Så sent som bjöd Ibn Rushd in Noureddine al-Khademi till konferensen familjedagarna. Han är även känd som Imam och har uppmanat unga i att ansluta sig till jihad i . För ungefär en månad sedan skev de båda forskarna på debattsida om Ibn Rushd med anledning av fadäsen att nu anser att Ibn Rushd uppfyller demokrativillkoret för statsbidrag trots de väl belagda kopplingarna till Muslimska . De skriver bland annat följande: ”Genom att utbetala /år till IR så förstärker FR en politiskt inriktad grupp, nämligen den som kan kopplas till Muslimska ideologiska skola … Denna grupp är en minoritet bland muslimer som arbetat med att skaffa sig inflytande över muslimers religiösa tänkande.” Kopplingen mellan Ibn Rushd och Muslimska har fastslagits i andra rapporter som beställts av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB. Även i rapporten tilliten prövas, som var den granskningsrapport gällande Ibn Rushd som tog initiativ till, fastslås kopplingen. Dessutom finns partipolitiska kopplingar till Ibn Rushd. rektor för Ibn Rushd var , som fick lämna efter att det framkommit att han bland annat bjudit in olika hatpredikanter i sin roll som ordförande för i . Avslutningsvis konstaterar jag att ministern i interpellationssvaret inte gav ett rakt svar på min första interpellationsfråga. Men jag vill ha ett tydligt besked. Anser ministern att svenska skattebetalares pengar ska bidragsfinansiera studieförbund med islamistkopplingar med ? 112 Utbildningsminister (S): Jag vill påminna om de fyra syften som har slagit fast ska gälla för vår folkbildning:  Folkbildningen ska stärka och utveckla demokratin.  Folkbildningen ska öka våra möjligheter att påverka våra livssituationer.  Folkbildningen ska utjämna utbildningsklyftor och höja bildningsnivån.  Folkbildningen ska bredda ett intresse och se till att man når fler deltagare och fler som är med och bidrar till folkbildningen.