prot · H70939 · 2019-11-27 00:00:00 — Vi måste prioritera jobben, välfärden, försvaret och förnyandet av . Men den budgetproposition som vi kommer att fatta beslut om, som står bakom och som vi yrkar bifall till, är ett viktigt steg på vägen. Det är bra för . 48 (KD) replik: Det är alltid fint att lyssna på i talarstolen. Det finns ett gediget engagemang. Det finns en framåtblick och en vilja att se möjligheter som jag genuint uppskattar. Vi har i många frågor en samsyn med , men det finns också frågor där vi skiljer oss åt. En sak illustreras lite av själv i anförandet och även i en intervju i efter att budgeten presenterats. Vad gäller kommunernas behov konstaterade : ”Vi kan inte stänga dörren för att reagera .” var också i sitt anförande inne på mer resurser till kommunerna och att vi kommer att behöva fylla på utifrån de besked som är givna i den här budgeten. Statens budget 2020 Rambeslutet Men det var ju som var med och gav beskeden. Det är det som bekymrar mig lite. Regeringen och de övriga januaripartierna ansåg sig ha i reformutrymme. Men kommer en spottstyver av det ut till kommunerna. De tillskott som kommer är en konsekvens av den moderata och kristdemokratiska budgeten. Och det skulle ha behövts mer. En väsentlig andel av de 25 miljarderna skulle behöva komma ut i kommunsektorn. I stället prioriterar ingångsavdrag, en arbetsgivaravgiftssänkning. Jag har ingenting emot skattesänkningar för jobbskapande. Men då ska man välja dem som är mest effektiva. sa i att ”det är svårt att tro att ingångsavdraget kan göra stor skillnad”. Varför inte ge mer pengar till kommunerna , i stället för att införa till exempel ingångsavdrag? 49 (C) replik: Tack, , för de vackra orden du inledde med! Jag skulle gärna göra detsamma, men jag är orolig för att det då inte finns tid att bemöta det politiska innehållet. Vi lever i en värld med kronologisk tideräkning. Saker händer i en viss ordning, och när något har hänt är det svårt att hoppa tillbaka och göra om. Om vi hade suttit och förhandlat statsbudgeten här och utesluter jag inte att vi hade kommit fram till att vi skulle förstärka kommunsektorn ytterligare något. Det har jag också kommunicerat såväl här i talarstolen, både i den här och i den förra budgetdebatten, som medialt, vilket har noterat. Det är också därför vi har möjligheten att lägga fram nya budgetar. Minst presenterar man en budgetproposition, en gång och en gång . Jag vill , för alla som är intresserade, flagga för att vi ser ett behov av att ytterligare stärka upp kommunerna. Det är något som vi kommer att bära med oss in i kommande budgetprocesser. Det tycker jag är ett viktigt besked. Och det är något som vi givetvis kommer att ha ambitionen att leverera på. Jag skulle inte vilja ställa detta emot viktiga skattesänkningar. Tvärtom måste vi behålla möjligheten att tänka både kort och långt . Det är viktigt att sänka det svenska skattetrycket. Och gör vi det på ett klokt sätt, som skapar jobb och möjligheter för företagen att växa, innebär det att vi kommer att ha ytterligare resurser att lägga på välfärden. Det var på det sättet Alliansens politik fungerade . Vi sänkte skatter och fick både på grund av och tack vare de skattesänkningarna ytterligare resurser till välfärden. Vi kommer att fortsätta klara den kombinationen och kommer inte att hemfalla till vänsterretorik och ställa skattesänkningar mot välfärd. 50 (KD) replik: Jag har inget emot skattesänkningar på jobb. Men då tror jag att det är viktigt att göra det på det mest effektiva sättet. Jag är inte säker på hur stora möjligheterna för det kommer att vara . Jag hoppas att de kommer att vara stora, men jag är inte säker. Det finns en sorts januarifrisk hy som går över i eftertänksamhetens kranka blekhet. När man gick in i budgetförhandlingarna prioriterade man de egna projekten, men sedan – tyvärr efter att budgetpropositionen hade lagts fram – har man kommit fram till att det egentligen är kommunsektorn som behöver pengar. har rätt i fråga om kronologin. Men det var inte bara de mellan att budgetpropositionen och våra skuggalternativ lades fram som möjliggjorde detta. Insikten borde ha kommit tidigare. Statens budget 2020 Rambeslutet Med det sagt välkomnar jag löftena om att det kommer mer pengar till kommunerna. Bättre sent än aldrig! 51 (C) replik: Argumentationslinjen från oppositionshåll, att det är för lite och , har vi hört i denna kammare även tidigare. Jag är övertygad om att den kommer att återkomma även . Men när man sitter i skarpt läge och förhandlar budget gäller det att prioritera. Det man inte får med i den budget som man fattar beslut om kommer det nya chanser för. Utvecklingen sedan propositionen togs fram talar sitt tydliga språk. Det kommer att behövas ytterligare tillskott. Därför flaggar vi för det och kommer att försöka leverera det. har ingen replik kvar, men det vore intressant att få höra vilken företagsskattesänkning vill ha. Alla de företagsskattesänkningar vi gör är tydligen fel, men jag hör väldigt sällan något annat borgerligt parti tala om vilka företagsskattesänkningar man faktiskt vill genomföra. Men det är nog ett ämne för en kommande debatt. 52 (V) replik: Att skattesänkningar är fel kanske bygger på att forskning har visat att de inte har fått det genomslag som man påstod att de skulle få. Det har alltså varit ett ineffektivt sätt att skapa jobb. Om vi tittar på vad ni januaripartier gör, , ser vi att ni satsar mest på att sänka skatter och betydligt mindre på välfärden. Ni skjuter egentligen inte till en krona i generella statsbidrag till välfärden. Det är precis som sa tidigare; de pengarna låg i M-KD-budgeten. Om man hade lagt in den summa som motsvarar värnskatten i det kommunala utjämningssystemet, det vill säga 6 miljarder, hade det definitivt gynnat välfärden i stället för den ekonomiska eliten. Vi har låtit utredningstjänsten titta på vad det skulle ha gett kommuner med skattekraft under genomsnittet om man lade in och fördelade ut de 6 miljarderna på de kommunerna. I hemlän hade sex av sju kommuner då fått extra tillskott. De hade fått dela på 133 miljoner. Det hade varit bra. I ska man nämligen spara 30 miljoner på skolan . På det viset hade fått 51 miljoner. hade sluppit att dra ned på nattbemanningen för äldre, sluppit att stänga matsalar för äldre och sluppit att dra ned på antalet korttidsplatser för äldre. I står både nattis och på besparingslistan. I planerar man att dra in färdtjänsten och nätter. Man har inte ens is för barnen att åka skridskor på. Alla kommuner i står inför stora besparingar som ni hade kunnat förhindra, men ni valde skattesänkningar i stället. Varför väljer alltid skattesänkningar före välfärden? 53 (C) replik: Statens budget 2020 Rambeslutet Först vill jag korrigera något jag sa i förra budgetdebatten. beskyllde då för att styra i . Det är fortfarande fel. Hon beskyllde också kommunledningen där för att vilja lägga ned skolor. Det var fel då men är rätt . Socialdemokraterna i har gått fram med sådana förslag, men jag tror att de kommer att stoppas av en koalition där både och är med. De besparingar på skolan som redogör för finns alltså inte med i Alliansens budget i . lämnar jag det ångermanländska perspektivet. och är i någon form av koalition, där de båda säger att de 5 miljarder som vi nu ökar de generella statsbidragen med i själva verket inte är vår förtjänst, utan det var någon annan som sa det tidigare. Pengar kommer skarpt när vi beslutar om dem i riksdag. De 5 miljarderna kommer . Och de kommer tack vare att de finns med i en budgetproposition som fyra partier har presenterat gemensamt. Jag håller med om att vi sannolikt kommer att behöva fylla på ytterligare . Vi följer utvecklingen i kommunsektorn och vidtar ett antal mått och steg. Det nya kommunala skatteutjämningssystemet och det faktum att det börjar gälla är också en del av det. Det handlar om att möta de kommuner som har det allra tuffast. En stor del av de kommuner som talar om, inte minst i norra inland, får ju förstärkningar tack vare det nya systemet. Det är bra, men jag är övertygad om att det också kommer att behövas ytterligare satsningar. Det är också därför vi kommer att driva detta. Pengar kan göra skillnad först när de kommer på riktigt och när de landar på kommunernas konton. Det är inte åsiktsyttringar, pressmeddelandepengar eller oppositionsbudgetar som gör skillnad. Det är budgetpropositioner som går igenom och blir verklighet som gör skillnad, . 54 (V) replik: På grund av att pengarna inte har landat på kommunernas konton genomförs det nu stora besparingar i . I , där jag bor, ska tio av tio kommuner spara på äldreomsorg, förskola och skola. Det sker , , och ni visste om detta när ni förhandlade om budgeten. Alla signaler och prognoser fanns när det gällde hur kommunernas ekonomi såg ut. Vi kan titta på er budget. nämnde själv siffrorna 5 miljarder i generella statsbidrag, 6 miljarder till värnskatten och 13 miljarder netto till skattesänkningar. Vilken summa är störst? Vad var mest prioriterat – var det välfärden eller skattesänkningar? Skattesänkningar, skulle jag vilja säga, för 13 är större än 5. I nästa års budget har ni redan ringat in ytterligare nästan 4 miljarder till skattesänkningar, men jag har inte sett er ringa in ytterligare pengar till välfärden. 55 (C) replik: Statens budget 2020 Rambeslutet I någon mån är väl det jag gör i såväl den här debatten som tidigare debatter att ringa in behovet av att förstärka välfärden. Vi ser det behovet. Vi har inga andra ambitioner än att leverera på det behovet. Den här debatten har vi haft , och vi kommer att ha den till. svar är ju alltid att höja skatten och dela ut till olika välfärdssektorer. Sedan höjer man skatten ännu mer och delar ut pengar, och så gör man samma sak igen. Vad händer i slutändan? Jo, de som ska betala – alltså de som står för jobbskapandet i det privata näringslivet – saktar ned, och ekonomin viker av. Sedan finns det inga resurser att fördela. Det är ju på det sättet sambanden ser ut. Det är därför vi både förstärker välfärden och sänker skatterna på jobb och företag, för vi vill ha mer företagande. Vi vill ha en välfärd att lita på även . Det har aldrig brytt sig om. 56 (L): Jag vill yrka bifall till utskottets förslag. Många människor jag träffar känner en väldig frustration över att ingen tar itu med problem. Det känner jag också. Det kan handla om den växande kriminaliteten, bidragsberoende och sysslolöshet i våra utsatta förorter, svaga skolresultat eller om att välfärden inte levererar trots att vi betalar bland de högsta skatter som finns. Det handlar om att vi har elbrist i ett modernt välfärdsland. Det handlar om att klimatfrågan måste lösas här och . har präglats av en väldig reformtrötthet. Politiken har helt enkelt inte haft förmåga att ta itu med de problem som har. Om man tittar tillbaka på de senaste fem sex åren är det väldigt få stora ekonomiska reformer som har lagts på den här kammarens bord. Om man bortser från pensionsöverenskommelsen är det nästan kliniskt fritt från stora, viktiga reformer för . Det är Alliansen införde jobbskatteavdragen, som gjorde det mer lönsamt att arbeta. Det är ganska länge sedan Alliansen satte fart på kunskapsskolan. Vi har haft då väldigt lite skedde. För Liberalernas del ser vi nu som vår roll i svensk politik att få saker och ting gjorda. Vi gör det inom ramen för januariavtalet och den här budgeten, som vi har varit med och förhandlat fram och tar ansvar för. Och vi är beredda att bilda majoritet i för andra frågor för att steg efter steg driva i liberal och borgerlig riktning och ta itu med problem. Det var företagare som byggde . Det är företagare som bygger välfärden i vårt land. När vi står här och diskuterar hur pengarna ska fördelas är det företagare som skapar jobb och basen för vår välfärd – en företagare som har gått upp till sina anställda och sett till att producera något som andra i världen eller här i köper. Då måste också politiken leverera förslag och reformer som gör det mer lönsamt att vara företagare och som stärker näringslivsklimatet och svensk konkurrenskraft. Därför har Liberalerna i den här budgeten fått igenom att vi avskaffar värnskatten, vi fördubblar FOU-avdraget till forskningsintensiva företag, flyttskatten sänks och vi investerar pengar i försvaret. Det är reformer som stärker tryggheten och ser till att näringslivsklimatet i är bättre. Statens budget 2020 Rambeslutet Det finns tre områden som vi lyfter fram i den här budgeten, och också framöver kommer vi att behöva lyfta fram dem betydligt mer. Det är skolan, integrationen och klimatet – tre viktiga frågor för som kommer att vara viktiga prioriteringar för Liberalerna i de kommande förhandlingarna, och också i den här budgeten tar vi några steg i rätt riktning för dem. Det första området är skolan. Det är alldeles för många som lämnar utan att vara behöriga till gymnasiet, och vi ser växande skillnader och klyftor mellan dem som får stöd hemifrån av sina föräldrar och dem som lämnar skolan för att stötta sina föräldrar hemma. Detta är särskilt tydligt i våra utsatta förorter, där vi ser framväxten av bidragsberoende och sysslolöshet och framväxten av en ny underklass. Det är grogrunden för den kriminalitet som vi ser, inte minst i i där jag själv bor, som sliter isär vårt samhälle, skapar otrygghet och gör att samhället inte håller ihop. Det är ett samhälle där det blir viktigare varifrån man kommer än vart man är på väg. Men din framtid ska inte avgöras av din bakgrund. Därför kommer Liberalerna framöver, liksom i den här budgeten, att prioritera skolan. Det kommer vi alltid att göra. I den budget som vi nu debatterar tillför vi pengar till kommunerna, och vi fördubblar det statsbidrag som går till lärarassistenter. I grunden handlar det om att lärare ska kunna vara just lärare och lägga all sin tid på att vara i klassrummet för att lära eleverna tillräckligt mycket. Det är en viktig reform för att stärka kunskapssynen i svensk skola. Det andra området är trygghet och rättsväsen och har till stor del – om än inte enbart – sin grund i segregation och situationen med bristande integration i . I den här budgeten tar vi ett första steg för att säkerställa att rättsväsendet får mer pengar. Det handlar om , Kriminalvården och alla rättsvårdande myndigheter, som på det här sättet får större befogenheter och möjligheter att bekämpa kriminaliteten. Är det tillräckligt? Vi kommer att behöva göra mer de här åren, men vi tar de första stegen för att nu bygga ut och rusta upp det svenska rättsväsendet. Det är väldigt viktigt för att människor ska känna trygghet och för att vi ska kunna se till att de kriminella gängen slås tillbaka. I det sammanhanget handlar detta om växande segregation och bristande integration, där bidragsberoendet fördjupas. För många människor handlar det leva på bidrag. Barn växer upp i familjer där man inte ser kopplingen mellan att mamma och pappa jobbar och att det finns mat på bordet . Din bakgrund och dina föräldrars sysslolöshet gör att hoppet om en bättre framtid släcks. Det är här de kriminella gängen hämtar sin näring. När vi har haft högkonjunktur i har det inte varit högkonjunktur i , eller . Liberalerna har som mål att vi inte ska ha några utsatta förorter 2030. Det är ett otroligt ambitiöst mål, men alternativet är ohållbart: att vi fortsätter låta de utsatta förorterna växa och bli fler och att segregationen sliter isär vårt samhälle. Vi måste bryta den utvecklingen. Statens budget 2020 Rambeslutet Vi kommer att införa språkkrav för medborgarskap. Vi kommer att införa obligatorisk språkförskola, som gör att barnen lär sig svenska och som gör att mammor kommer att söka arbete. Detta är reformer som kommer att göra att integrationen fungerar bättre, men vi kommer naturligtvis att behöva göra mer. Det tredje området handlar om klimatet. Det är här och . Ingen kan vara oberörd av de rapporter där FN och andra nu slår fast att klimatförändringar sker väldigt, väldigt snabbt. Jag ska vara ärlig och säga att mitt parti under alldeles inte har tagit den frågan på allvar. Det gör vi . Vi är självkritiska. Vi har inte sett problemen tillräckligt och inte infört tillräckliga åtgärder. Men det gör vi , och vi kommer att göra det framöver. Det viktigaste att se är att den klimatomställning vi ser framför oss inte handlar om att ställa klimat mot tillväxt eller klimataktivism mot företagande. Företagen är grunden för att lösa klimatfrågan. Lösningen på klimatproblemen är inte att ha nolltillväxt. Lösningen är att företag kan tjäna pengar genom att utveckla ny teknik och ta fram klimatsmarta produkter och klimatsmarta tjänster. Det är så vi löser klimatfrågan. Det vi nu ser är att den omställning vi ser framför oss kommer att kräva väsentligt mycket mer el. Bilarna ska gå från att vara dieselbilar till att bli elbilar. Industrin som ställer om kommer att använda mindre kol och mer el i sin tillverkning, vilket kommer att kräva otroligt mycket mer energi och el. Den energiöverenskommelse som slöts är redan nu förlegad, eftersom behovet –2045 är mer än vad det är . Det motsvarar alltså den kärnkraft vi har i , som kommer att läggas ned om ingenting sker. Liberalerna vill att det ska tas initiativ till en ny energiöverenskommelse – energiöverenskommelse 2.0. Där ska vi från politiken inte från början säga att vissa energislag är fel. Man kan inte från början utesluta kärnkraft. Vi behöver allt. Vi behöver kärnkraft, vattenkraft, vindkraft och solkraft. Vi behöver allting för att klara den omställning som krävs för att klimatproblemen ska tas på allvar. Det är att ta ansvar för . Denna budget är ett steg för att bryta den reformtrötthet som har lagt sig som en dvala över svensk politik. Den tar ansvar för . Den driver i rätt riktning. Den löser inte alla problem här och – vi kommer att behöva göra mer framöver – men den är ett steg i riktning mot att göra mer liberalt och göra mer borgerligt. Ett första steg är att ta itu med många av de problem som har att hantera. 57 (KD) replik: Tack, , för anförandet! Ansatsen om företagen var väldigt bra. Det handlar om ökad tillväxt och reformer för att klara detta. Inte minst är elförsörjningen viktig för svensk basindustri, men den spelar också en stor roll om vi ska klara klimatutmaningen. På de punkterna uppskattar jag verkligen anförande. Statens budget 2020 Rambeslutet Det är en sak som bekymrar mig lite, eller ganska mycket. Det handlar om rättsväsendet. tog själv upp det i sitt anförande. Men när man tittar i budgetpropositionen ser man att det , inklusive , är en underfinansiering av de rättsvårdande myndigheternas verksamhet med 3,4 miljarder. Domstolarna får bara hälften av vad de har begärt, trots en mycket kraftig måltillströmning. Det gör det svårt att klara de stora utmaningar som finns kring tryggheten i samhället. Det som också bekymrar mig är hur Liberalerna har argumenterat för att domstolarna inte ska få hela denna summa. partiledare sa när budgeten presenterades att om domstolarna skulle få hela summan skulle hela kedjan inte fungera. Det har jag lite svårt att få ihop. Varför skulle inte rättskedjan fungera om domstolarna kan ta om hand den stora måltillströmning som de nu har? Dessutom är det inte bara en måltillströmning i fråga om brottmål. De allt längre handläggningstiderna drabbar också barn i vårdnadstvister. Det handlar också om projekt som inte kan komma vidare för att de inte kan prövas i mark- och miljödomstolen. Jag tycker att detta är ett stort bekymmer. Det fanns 25 miljarder i reformutrymme, men man klarade inte att ge domstolarna det de ville ha. Man underfinansierar rättsväsendet. får gärna utveckla lite hur han ser på den saken. 58 (L) replik: Det är klart att vi i och med den situation vi har i – med de kriminella gängen, med otrygghet och med växande brottslighet – måste ta itu med problemen här och . I denna budget tar vi de första stegen för att göra det. har man i politiken i – det gäller inte minst den budget som själv lade fram och som fick bifall i riksdag – skjutit till pengar till polisen. Men man har inte skjutit till tillräckligt mycket pengar till de andra rättsvårdande myndigheterna. Om polisen gör sitt jobb och är bättre i sin brottsbekämpning ökar trycket på andra rättsvårdande myndigheter. Det vi gör i den här budgeten är att vi skjuter till mer pengar till alla rättsvårdande myndigheter: , , domstolarna och Kriminalvården. Det är ju en kedja som måste fungera. Har alla myndigheter fått exakt den summa de efterfrågat? Nej, det har de inte. vet nästan bättre än jag själv att en budgetprocess fungerar så: Alla myndigheter får inte alltid exakt den summa de har velat ha. Men tillskotten till rättsväsendet är i miljardklassen . Är det tillräckligt? Vi utesluter inte att vi i de kommande budgetarna kommer att behöva skjuta till ännu mer pengar till rättsväsendet, om det visar sig att det finns sådana behov. ska denna budget klubbas. Låt oss sedan utvärdera och se hur myndigheterna hanterar det och om man gör bedömningen att det räcker. Gör man bedömningen att det behövs ännu mer pengar än de miljarder vi nu skjuter till är vi öppna för att skjuta till det. 59 (KD) replik: Statens budget 2020 Rambeslutet Jag tackar för det svaret. Jag kan hålla med om att myndigheter inte alltid får det de ska och inte alltid ska ha det de äskar och begär. Men jag tycker att vi är i en exceptionell situation vad gäller de rättsvårdande myndigheterna. I den moderata och kristdemokratiska budgeten fick domstolarna det de hade begärt, men i den proposition som ligger på bordet får de bara hälften av det tillskott som de hade äskat. Det tycker jag är problematiskt när vi ser en mycket snabb måltillströmning. Min analys är tyvärr att det var mycket annat som tvunget skulle få plats i den budget som lagts fram. Det var för många olika partimärkta saker som tvunget skulle finnas med för att man skulle prioritera kommunerna och rättsväsendet i den utsträckning som behövdes. får gärna säga emot och säga att det inte stämmer, men problemet kvarstår. Det är för lite pengar till de rättsvårdande myndigheterna för att man ska klara den ökade måltillströmning som finns. 60 (L) replik: har rätt i att detta är en budget som består av många viktiga delar. Det är en historisk satsning på försvaret. Det är borttagande av värnskatt. Det är satsningar på det svenska företagsklimatet. Det är satsningar på välfärden. Det är också satsningar på rättsväsendet. Det är klart att detta är en budget som tar ansvar för hela . Vi försöker ta itu med de problem vi ser kortsiktigt. Vi försöker också investera i långsiktigt. Det gäller inte minst företagssidan och företagsklimatet. Innebär det att varenda budgetpost är av given och perfekt konstruerad? Det finns säkert någonting som kan behöva ändras i nästa skede. Rättsväsendet är ett sådant område. Visar det sig att de miljarder som skjuts till inte är tillräckliga är vi öppna för att diskutera och skjuta till mer pengar. Vi kommer att studera och följa detta mycket noga, för rättsväsendet är väldigt prioriterat. 61 (MP) replik: Jag tänkte även börja i en punkt som och Liberalerna har gemensamt, och det är övertygelsen om att företagen är helt avgörande partner i arbetet med att hantera klimatkrisen. Det är också därför som regeringen redan under den förra mandatperioden drog igång det breda arbete som kallas för Fossilfritt , där varje bransch själv får identifiera en färdplan mot fossilfrihet och där branscherna får möjlighet att gå fram till regeringen med förslag på sänkta trösklar och hur man kan reda ut frågor som kan göra det enklare framöver. I det materialet har vi mycket att arbeta med tillsammans framöver, och jag ser fram emot att göra det. Anledningen till att jag begärde replik är dock en annan. Det är en sak jag inte förstår. beskrev själv ett skifte. Det fanns en period, om jag får tro , när Liberalerna inte riktigt tog klimatarbetet på allvar. Då var svaret kärnkraft. sker ett jättestort skifte. tar man klimatet på allvar. Och svaret är kärnkraft.