prot · H609103 · 2019-06-12 00:00:00 — Jag önskar att jag skulle kunna få se den där glidningen mot en moderat hos socialdemokrater. Det är ingen udda uppfattning. Socialdemokrater när den, bär den och lever den i länder som , , , och . Därför är det väldigt konstigt att de socialdemokratiska kamraterna är de enda som resonerar precis som vänsterpartierna gör i många av de europeiska länderna. Jag är glad också över att vi i alla fall kan förenas i en sak, fru talman, och det är glädjen och stoltheten över att 60 000 svenskar slöt upp på i samband med försvarsövningen 2017, som jag tror att betraktade som en krigsövning, då mångfalden i svenskt försvar visades upp. Skillnaden mellan och är att jag och vill betala för försvar. 167 (V) replik: och jag är också beredda att betala för försvar. Vi har skrivit klart och tydligt att vi anser att man ska rusta det svenska försvaret. Det är en omläggning som gjorde för när tillträdde som partiledare för . Jag tycker att det är en viktig markering som säger att ett svenskt försvar behövs. För det gör det om ska vara alliansfritt. Men man behöver inte gå med i Nato, och jag är glad över att Socialdemokraterna än så länge håller detta stången och säger att man inte ska gå med. Jag anser dock att det sker en glidning inom socialdemokratin, och även om Hans kanske önskar att glidningen skulle gå snabbare önskar jag att den ska gå långsammare. Glidningen sker när vi bjuder in Nato till riksdag för att hålla sin parlamentariska församlings session eftersom vi inte är medlemmar i , och det finns ingen anledning att bjuda in organisationer som vi inte är medlemmar i. Jag har svårt att se att det finns andra organisationer med en liknande ställning eller andra internationella organisationer som vi skulle bjuda in. Skulle Mercosurländerna eller Afrikanska unionen vara här? Varför skulle de ha ett möte i riksdag? Jag tycker att samma fråga kan ställas om Nato. Jag ser faktiskt inte poängen med den här glidningen. Det vi i stället behöver göra är att fortsätta utveckla vårt svenska försvar så att vi kan stärka den svenska alliansfriheten och stå upp för en egen utrikespolitik där vi inte dansar efter eller Erdoğans pipa. När de borgerliga argumenterar hör man att de vill gå med i Nato, men de vill egentligen inte riktigt gå med i det Nato som finns just . Fick de välja skulle de gå med tillsammans , kicka ut och se en annan ledare än – då skulle Nato vara perfekt. Men problemet är att Nato aldrig kommer att vara den perfekta organisationen, och det gör att jag tror att man ska vara mycket försiktig med att gå med i den typen av försvarsallians eller krigsorganisation, om man så vill kalla den, som Nato är. 168 (C) replik: Jag har två frågor, eller kanske två spår, som jag vill ta upp. Det ena spåret handlar om Natos parlamentariska församling. Vi som parlamentariker brukar ju hävda vikten av att parlamentariker möts och att parlamentariker får möjlighet att granska det arbete som bedrivs av regeringar. Vi har en svensk parlamentarisk delegation till Nato. Den parlamentariska församlingen i Nato formaliserades och är naturligtvis en viktig mötesplats för att diskutera de säkerhetspolitiska utmaningar som finns. Det är inte det beslutande organet, för det är det regeringarna som är, men församlingen har den parlamentariska granskande funktionen. Det är märkligt och lite förvånande att just tycker att den parlamentariska församlingen är det som man ska säga nej till. Man är rädd för Nato över huvud taget, och måhända vill man kunna bygga något att demonstrera emot. Det här handlar inte om huruvida vi är medlemmar eller inte, utan det handlar om att vi har ett partnerskap för fred . Det tror jag att också har ställt upp på. Vi har ett värdlandsavtal, och vi har ett mycket nära samarbete med Nato. Vi säger i alla sammanhang att den transatlantiska länken är viktig. Det tror jag även sägs av . Trots detta vill inte bjuda in parlamentarikerförsamlingar. Jag tycker att det är märkligt. Det andra spåret är icke-spridningsavtalet. Vill fokusera på icke-spridningsavtalet eller på förbudskonventionen? Vilket alternativ går först? 169 (V) replik: Natos parlamentariska församling i är en ganska liten verksamhet med riksdagsmått mätt. Den har fem ledamöter: två från Socialdemokraterna, två från och en från . Varken eller är tillräckligt stort för att ta en plats – om vi slog ihop våra partier skulle vi möjligtvis kunna ta en plats tillsammans. Jag tror att det tyvärr kommer att vara så framöver att det bara är de här tre partierna som är representerade i den parlamentariska församlingen. På låter det som att vi inte har några former av parlamentariska församlingar eller diskussioner där vi parlamentariker diskuterar säkerhetsläget. Jag skulle säga att det är en väldigt felaktig beskrivning. Till att börja med träffar vi i utrikesutskottet våra nordiska grannländer och andra länder runt om i världen och diskuterar säkerhetspolitik och hur läget är. Utöver det finns , som nämnde, där det ofta, och ofta på eget initiativ, förs diskussioner kring svensk och nordisk säkerhetspolitik. Det tycker jag är ett viktigt forum. Därtill finns den internationella parlamentariska unionen, IPU, och, inte att förglömma, GUSP-konferenserna där man diskuterar EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Jag tycker att det gott och väl räcker som forum för svenska parlamentariker att diskutera säkerhetsfrågor i. Enligt mig bygger vi säkerhet starkare tillsammans genom samtal och dialog med framför allt våra nordiska grannländer. Därför värnar jag att utrikesutskottet har ett starkt samarbete med dem. Därför tackar jag ja till att resa till , , eller . Det är också där vi bygger vår grund. När det gäller andra fråga anser jag inte att det finns någon konflikt mellan icke-spridningsavtalet, NPT, och FN:s konvention mot kärnvapen. Jag ser stora värden i att vi skriver under båda två. Vi har skrivit under NPT. Jag tycker att vi även ska skriva under . Det finns inte något behov av att prioritera. Jag tycker att båda gäller. Jag tänker kämpa för att båda ska gälla fullt ut. 170 (C) replik: Om man var konspiratoriskt lagd skulle man kunna tro att motståndet mot Natos parlamentariska församlings närvaro i och riksdag berodde på att inte får vara med. Men så illa kan det väl inte vara. Det som är förvånande är att vill förhindra en parlamentarisk församlings verksamhet. Det är ändå en parlamentarisk församling som vi sänder svenska delegater till. Det är ju det granskande organet. Vi försöker i många sammanhang bygga upp och stärka den parlamentariska dimensionen i olika strukturer. Det må vara i , det må vara i och det må vara i eller IPU, som nämndes. Här finns verkligen en verksamhet som regeringarna samverkar i, och vi för till en parlamentarisk dimension. Det är viktigt att också här få möjlighet att såväl mötas som lyssna och diskutera. Det ger också svenska parlamentariker, som inte annars finns med i delegationen, en extra möjlighet. Kanske får även möjlighet att diskutera med Natos parlamentariska församling . Jag går vidare till frågan om icke-spridningsavtalet. En argumentationslinje som många för är att förbudskonventionen inte hindrar eller motverkar icke-spridningsavtalet. Men risken är överhängande. Många av dem som måste vara med för att icke-spridningsavtalet ska överleva vittnar om att detta har strött så mycket salt i såren att det kan bli oerhört svårt att läka och nå enighet. Det hotar förbudskonventionen. 171 (V) replik: lyfter fram den parlamentariska dimensionen. försöker alltid delta när Natos parlamentariska församling är på besök. Jag kunde själv inte delta när de senast var här, men vi hade representanter på plats. Jag ser det som självklart att alla partier, oavsett om man är för eller emot Nato, deltar i de verksamheter som sker i . Men man ska ha en sak klar för sig när det gäller Natos parlamentariska församling och även . jag har följt arbete för att få att gå med i Nato har han använt båda dessa forum som plattformar för att lyfta upp ett svenskt Natomedlemskap. Jag tror inte att det är en beskrivning som invänder mot. Jag tror att det är ett sätt för att få upp Natofrågan. Jag ser inget fel i det. Det är aktivt politiskt arbete. Men jag tror att man måste se det. Och jag är lite förvånad över att Socialdemokraterna går med på den typen av möten här i riksdag. Jag har lite svårt att se den poängen. När det gäller icke-spridningsavtalet och kopplingen till FN:s konvention mot kärnvapen ser stora risker. Det är klart att man i kan känna oro inför att NPT inte skulle hålla ihop på ett bra sätt. Det har vi sett före , men kanske framför allt nu när vi har , , Xi och så vidare. De är auktoritära ledare som kör sina egna race och bland annat använder Twitter snarare än samtal och dialog som plattform. Det betyder att vi som land måste stå upp för NPT. Men vi måste också vara drivande i fråga om att kärnvapen ska avskaffas på lång sikt. Därför är det initiativ som tog i går, ett internationellt möte med 15 länder, bra. Det är ett steg i rätt riktning. Men hur det går för NPT avgörs till syvende och sist . Det behöver inte alls påverka hur ska ställa sig till . Om vi vill ha en kärnvapenfri värld behöver vi stå upp för det – hela vägen. 172 (KD): Jag står bakom samtliga reservationer i betänkandet. För tids vinnande väljer jag att yrka bifall endast till reservation nr 5. har vi sett hur svensk säkerhetspolitik har stärkts genom bilaterala samarbeten och avtal med olika parter, främst med men också med länder som och . Det har varit och är väsentliga samarbeten som ökar möjligheter att bidra till målet, nämligen att öka stabiliteten och säkerheten. Samarbetena innehåller dock inga försvarsgarantier. Det har påpekats från just denna talarstol. Icke desto mindre är det relevant att nämna också vid det här tillfället att under har utvecklats och utvecklas i en alltmer auktoritär riktning. Militär upprustning har i kombination med direkt aggression och tydliga brott mot folkrätten lett till ökad instabilitet, inte minst i närområde. Att president på egen hand och med våld flyttar gränser i dagens och att militärt stöder några av världens mest brutala regimer är en realitet. Det är en realitet som vi har att förhålla oss till. Frågan är hur som nation, i den situation som råder, ska agera för att bäst värna trygghet och säkerhet. En sak är klar: Inget land bygger säkerhet på egen hand. Inte ens den tidigare neutralitetens anhängare hävdar att på egen hand kan försvara sig mot mer omfattande militära angrepp. Inte ens alliansfrihetens främsta tillskyndare tror att kommer att kunna stå utanför en militär konflikt i vårt närområde. Det är gemensamt som västvärldens demokratier bygger säkerhet. Det är genom förtroendefullt samarbete som hoten mot frihet, demokrati och människovärde kan avvärjas. Som varma anhängare av Europeiska unionen och samverkan mellan nationer är uppfattning att ett svenskt medlemskap i bäst bidrar till stabilitet och säkerhet. är ett av Natos partnerskapsländer. De som besöker i kan se hur väl integrerat vårt land är i samarbetet inom försvarsalliansen och hur uppskattade de svenska insatserna i inte minst har varit. Men det är också ett faktum, vilket har påpekats i den här debatten, att inte sitter med vid borden där besluten fattas. Det är också ett faktum att skillnaden mellan partnerskap och medlemskap är gigantisk. Vid krig eller konflikt används Natos gemensamma resurser till stöd för de länder som är medlemmar i försvarsalliansen. Genom artikel 5 i det nordatlantiska fördraget garanteras ett medlemsland som angrips stöd från övriga medlemsländer. Den försäkringen följer med ett medlemskap. För partnerskapsländer, hur uppskattade de än är, gäller inte försäkringen. Det är därför dags att lämna antaganden och teorier. Det är dags att bygga säkerhet på fördragsfästa garantier och på solidaritet med våra nordiska och baltiska grannar. Bland motståndarna mot ett svenskt medlemskap framhålls emellanåt att Natos yttersta säkerhetsdoktrin bygger på nukleär avskräckning. Men Nato som organisation har inga kärnvapen. Tre av medlemsstaterna – , och – förfogar över kärnvapen. och samarbetar vi nära med , inte minst på försvarsområdet. är medlem av EU och står nära, inte minst genom den solidaritetsklausul som är en del av Lissabonfördraget. I fördragets artikel 42 står följande mening: ”Om en medlemsstat skulle utsättas för ett väpnat angrepp på sitt territorium, är de övriga medlemsstaterna skyldiga att ge den medlemsstaten stöd.” Vi kan kalla alliansfritt, men vi har inte längre optionen att helt ställa oss vid sidan om en militär konflikt skulle drabba något annat EU-land. Denna solidaritetsförklaring är viktig. EU:s utökade försvarssamarbete är viktigt, men Europeiska unionen är ingen försvarsallians. Av EU:s 28 medlemsländer har därför 22 valt att samarbeta militärt inom Nato. Det borde även göra. Att verka för nedrustning och avspänning mellan länder måste vara en central del av svensk säkerhetspolitik. har verkat inom NPT, det internationella avtalet om icke-spridning, där samtliga erkända kärnvapennationer finns med: , , , och . Dessa länder kommer dock inte att underteckna den konvention om kärnvapenförbud som just nu är aktuell. Anledningen är att länder som , och inte fäster något som helst avseende vid ett internationellt kärnvapenförbud. En ensidig avveckling i västvärlden riskerar således att leda till ökad instabilitet och till att auktoritära regimer och despoter ytterligare kan flytta fram positionerna. Detta är ett skäl för att inte ska skriva under konventionen om kärnvapenförbud. Ett annat skäl är att samarbetet med skulle försvåras liksom samverkan inom Partnerskap för fred. Dörren till ett framtida svenskt Natomedlemskap skulle stängas. Av bland annat denna anledning valde att säga nej till kärnvapenförbudet, likaså den svenska försvarsmakten. Enligt bör inte ansluta sig till FN:s konvention om ett förbud mot kärnvapen – det gagnar inte intressen. Regeringens utredare i frågan, , drar slutsatsen att ”varken bör tillträda eller underteckna konventionen i dess nuvarande form”. Mycket står på spel i den här frågan. Regeringens problem att enas har lett till en lång process som har skapat osäkerhet om säkerhetspolitiska inriktning. Denna osäkerhet måste skingras. Det är hög tid för ansvarstagande och för tydliga besked: Nej till FN:s kärnvapenförbud! Ja till att värna det internationella icke-spridningsavtalet! Ja till att påbörja processen mot ett svenskt Natomedlemskap! 173 (V) replik: Jag bad om replik på för att jag ville rätta ett fel i det han sa i sitt anförande. Det gäller syn på . har fått en ny regering. Den har inte varit på plats särskilt . Det handlar kanske . Som en del av regeringsförklaringen och i det avtal som har tecknats mellan partierna har en förflyttning gjorts vad gäller . Det gör att det är ungefär samma läge i som vi har i . De befinner sig i ett skede där de funderar på om de ska underteckna . Detta är såklart ett politiskt skifte från en borgerlig regering, som leddes av , till en socialdemokratisk regering där finns med. I denna regering finns även , och De gröna. Det här gör att man från finsk och svensk sida borde föra en dialog om . Jag delar inte den analys som gör när han säger att skälet till att vi inte ska skriva under är att vi behöver, uppfattar jag det som, , och kärnvapen för att kunna möta andra, auktoritära regimers kärnvapen. Jag håller förstås med om att auktoritära regimer inte ska ha kärnvapen. Detta ska vi absolut jobba mot, vilket jag och nog är helt överens om. Men jag är inte med på att man behöver så stora arsenaler som man har eller att man behöver upprusta och förnya dem, som vi ser i . Om man vill följa det som NPT handlar om ska man faktiskt nedrusta sina kärnvapen. Jag förstår att resan är lång innan vi är framme vid noll kärnvapen över hela världen. Men de stora kärnvapennationerna – som vi kallar P5 – måste förflytta sig i en riktning så att de nedrustar sina kärnvapen, som de har lovat. 174 (KD) replik: har uppenbarligen läst den nya finska regeringens regeringsdeklaration. Det är mycket bra. Men jag vill uppmana att också lite mer noggrant läsa de remissvar som har kommit med anledning av den utredning som har genomförts. Läs vad de tunga instanserna, till exempel Försvarsmakten, säger! bör inte ansluta sig till FN:s konvention om kärnvapenförbud, har landets sagt. Lyssna på vad regeringens utredare säger! Där ges tydliga besked. Det är inte jag eller mitt parti som påstår detta, utan det gör försvarsmakt. Det är sakkunskapen som påstår detta. Som jag sa är det mycket som står på spel i denna fråga. Därför beklagar jag återigen att den famlar och inte förmår samla sig till ett besked. Jag tror att position i frågan inte underlättar för regeringen att fatta ett beslut. Ni står ju varandra väldigt nära. Bortse alltså inte från remissvaren eller från vad ÖB och svensk försvarsmakt säger! Det är värt att lyssna på och ta till sig. 175 (V) replik: Jag hoppas såklart att regeringen beaktar alla remissvar noggrant i den beredning som man inom nu gör för att bestämma sig för vad man tycker. Försvarsmakten har skrivit ett av dem. Jag tänker inte säga vilka som är tunga eller lätta. Man ska komma ihåg, i historiens ljus, att när skulle ansluta sig till konventionen mot landminor skrev Försvarsmakten att man inte tyckte att skulle skriva under. Man hänvisade till att vi kanske kunde behöva landminor i för att stoppa ryssen. framstår detta som ett helt absurt argument, även om exempelvis Sannfinländarna har en idé om att minera hela den finska gränsen mot för att på så vis stoppa ryssen. Tanken att minor skulle stoppa krig i eller världen i stort är absurd. Jag tror att den debatt vi har i historiens ljus, om 20, 30 eller , kanske kommer att framstå som lika absurd. Jag blir glad när säger att inte underlättar regeringens beslut. Det är vår mening. Det ska inte vara lätt för regeringen att bestämma sig. Vi tycker nämligen att man ska bestämma sig för att skriva under , och vi vill att ska ratificera den. finns ingen majoritet i för detta, vilket jag är väl medveten om. Det beror bland annat på parti, . Men det är genom en pågående kamp som man för sitt politiska arbete framåt. Vi har sett idoga arbete för att vi ska gå med i Nato. Precis lika idogt är mitt arbete för att vi i ska underteckna och ratificera . 176 (KD) replik: Det arbetet respekterar jag självklart, . Att vi kan stå här och debattera för landet helt vitala frågor är en viktig del av demokratin. På samma sätt som kommer att fortsätta sitt arbete i den riktning som hans parti står för kommer jag att fortsätta mitt arbete i den riktning som står för. 177 (L): Vi har att diskutera, debattera och framföra våra ståndpunkter kring den svenska säkerhetspolitiken. har ett betänkande som behandlar en rad olika motioner på det området. Jag instämmer helt och hållet i de mycket stringenta resonemang som ledamoten har framfört här vad gäller debaclet i Försvarsberedningen. Jag kommer inte att beröra det mer i mitt anförande. Jag har inte heller suttit i Försvarsberedningen. Men jag tycker att beskrivningarna är korrekta. Liberalerna är inte för ett undertecknande av om förbud mot kärnvapen. Vi menar att det inte skulle gagna våra intressen och vår försvarsförmåga. Det skulle försvåra samarbete med , och . Vi lever i en väldigt orolig tid. Det har väl egentligen alltid varit oroligt, men det är mycket oroligt just , med en rad mycket omfattande krig som pågår, även ganska nära oss, till exempel i östra , i . Vi ser terrorism breda ut sig. Vi har mycket stora flyktingströmmar och enorma humanitära utmaningar som världen står inför. Det finns sönderfallande stater på flera håll. Listan kan göras ännu längre än så. Vi ser också hur demokratin försvagas på en rad håll i världen. Gaphalsar, populister och auktoritära ledare vinner framgångar på flera kontinenter. För vår del i är givetvis den säkerhetspolitiska och militära dynamiken i vårt närområde helt central för vår säkerhet, vår frihet och vår fred. Vi i Liberalerna ser med mycket stor oro på agerande. beskriver hur har upprustat sin militära förmåga. Ryska stridskrafter uppvisar ett alltmer aggressivt militärt övningsmönster, såväl på och över som globalt. Bortom allt rimligt tvivel har vi upplevt en bedömd ubåtskränkning. har, liksom våra nordiska grannländer, utsatts för upprepade kränkningar i luften och till sjöss. fortsätter att frakta vapen och personella resurser över gränsen till och befäster genom militära installationer sin ställning i de georgiska utbrytarrepublikerna och . vägrar ta avstånd från och stöder i praktiken separatisterna i östra och i de georgiska utbrytarrepublikerna. har genomfört militärövningarna Zapad-2017 och Vostok-2018, som har mobiliserat hundratusentals man. Syftet med övningarna har bland annat varit att öva angrepp mot . Landet har en kärnvapenretorik som andra kärnvapenmakter inte har. Det antyds ofta att man kan komma att använda kärnvapen och att andra länder kan bli mål. Det ryska stridsflyget uppvisar ett aggressivt beteende och kommer enligt vår försvarsmakt också allt närmare våra egna enheter, framför allt de svenska signalspaningsflygplanen. Säkerhetspolisen i har angett som det största underrättelsehotet mot . Både den ryska utrikesministern och den ryska ambassaden i har i svenska medier hotat med åtgärder om blir medlem i Nato. har beskyllts för att ligga bakom konflikten i , och vår försvarsmakt hånas i ryska medier. fortsätter ockupationen av . Det pågår ett lågintensivt krig i . Över en halv miljon ukrainska barn har skadats fysiskt eller psykiskt, uppger . Som ett resultat av konflikten har 10 000 personer dödats, och 1 miljon människor beräknas nu leva som internflyktingar. blockerade också ukrainska handelsfartyg, och en upptrappning av våldet och eskalerande konflikter är svårt att utesluta. Agerandet i och visar också att den ryska synen på geopolitik, statlig suveränitet och internationell diplomati skiljer sig markant från vår syn i . Genom de ryska intrången i grannländerna har man egentligen ruckat på hela den europeiska säkerhetsordningen. Man har helt enkelt flyttat gränser med våld. Liberalerna har en reservation i det här betänkandet. Jag yrkar bifall till den. Det är reservation 4 under punkt 1. Där markerar vi i stort sett precis det som jag just har sagt. Men den här utvecklingen aktualiserar givetvis frågan om ett svenskt medlemskap i . Där finns också en reservation, som jag tror att föregående talare yrkade bifall till. Det gör jag med. Det är reservationen som de fyra borgerliga partierna, , , och Liberalerna, har om svensk Natoanslutning. Det är en känd ståndpunkt från vårt parti. Vi i Liberalerna tog ställning för ett svenskt medlemskap i . För tids vinnande kommer jag inte att beröra detta ytterligare i detta anförande; den som vill läsa mer om detta ställningstagande hänvisas till reservationen i betänkandet. 178 (S): I den här debatten om svensk säkerhetspolitik blir det tydligt att det finns en stor och bred enighet i och i riksdag kring säkerhetspolitiken. Men det finns också frågor där vi skiljer oss åt. Det är tydligt att Natofrågan, som har berörts kanske allra mest i den här debatten, är en viktig skiljelinje i den svenska debatten om säkerhetspolitik och hur den ska föras. Jag som socialdemokrat tycker att det är viktigt att har en säkerhetspolitik som utgörs av en mosaik av bilaterala avtal, vårt EU-medlemskap, vårt arbete i Nordefco, till och med trilaterala avtal, partnerskap med Nato och en hel del andra olika samarbeten som vi har att välja ur – om och när det skulle behövas. Att ställa in under Natos kärnvapenparaply är däremot inte någonting som jag som socialdemokrat vill göra. Nato bygger sin strategiska planering på vissa medlemsstaters innehav av kärnvapen. Det här är någonting som man borde fundera mycket mer över.