prot · H60989 · 2019-05-09 00:00:00 — Vi behöver förstå bättre hur det påverkar familjeliv, personlig hälsa och barns välbefinnande. Jag vill betona att jag står bakom samtliga av reservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till vår reservation nr 2 under punkt 1. 102 (L): Jag yrkar bifall till reservation 7 i betänkandet. När man sätter på sin mobiltelefon och trycker på Bluetoothfunktionen, som man behöver göra ibland, är det nog inte många härinne som tänker på att den tekniken utvecklades så där tio minuters cykelväg från min bostad hemma i . Det finns rätt många sådana tekniska innovationer som vi inte tänker på har kommits på, utvecklats eller blivit en produkt i vårt land. Det är få saker som så tydligt visar att är en kunskapsnation som när man märker att en ny teknik har en svensk prägel, vi kan kalla det: Made in . Det skapar för mig en känsla av stolthet, att vårt land är någonting man verkligen kan känna sig stolt över. ska vara en världsledande forskningsnation. Vi ska vara ett land som inte bara delar ut . Vi ska också få . Där är vi inte . När vi tittar ut över , och andra länder ser vi att inte nu är det land vi vill vara. Vi ser hur investeringar i forskning och utveckling sker i andra länder och inte i . Vi ser hur den svenska läkemedelssektorn, som är väldigt kopplad till forskning, växer sig väldigt stark i och men inte alls på samma sätt i . Vi ser hur vi har utvisat kompetenta människor som har kommit till vårt land. Dessa kompetensutvisningar innebär att ingenjörer, programmerare eller andra får lämna när vi behöver de personerna som allra mest. Det gör vårt land svagare, det gör världen sämre och det innebär att vi inte är den forskningsnation och det kunskapssamhälle vi vill vara. Kvalitet ska vara ledande för den högre utbildningen och forskningen. Vi ska vara ett land som ser till att vi satsar på den bästa forskningen. Det handlar om att vi vågar koncentrera våra resurser på ett fåtal lärosäten där den bästa forskningen bedrivs. Det bedrivs forskning i hela , men vi måste våga säga att vi satsar pengar där forskningen gör mest nytta och där vi kan få ut den bästa kvaliteten på den forskning som vi bedriver. ska vara en bildningsnation. I det ligger att vi ska värna den fria akademin. Den ska vara fri från politisk styrning. ska inte vara ett instrument för politiska agendor och identitetspolitik. Vi ska inte gå i riktning där politiker försöker styra vad som ska sägas och vilken agenda som ska finnas på våra universitet och högskolor. Det är dags att här och sätta stopp för den identitetspolitik som sprids och som gör den fria akademin mindre fri och gör att den styrs på olika sätt. Ska vara en kunskapsnation och ska vi kunna slå vakt om den fria akademin måste vi se till att unga människor som väljer att forska och disputera stannar i och att man kan meritera sig som ung forskare. Det är den viktigaste investering vi kan göra för att se till att också är en kunskapsnation. Då duger inte dagens system som innebär en osäkerhet för många människor och att det inte finns en tydlighet om vem som kan och vem som meriteras. Det systemet måste förändras och göras bättre. Vi ska satsa på forskning och utveckling. Vi ska se till att vi investerar stora pengar i forskning och utveckling. Det är en viktig del i att bygga ett modernare samhälle. Klimatfrågan löses inte med plakatpolitik eller förbud. Den löses genom tekniska landvinningar och teknisk utveckling. När utvecklar Tesla, när vi nu ser hur elbilen verkar bli den typ av klimatvänlig bil vi alla har drömt om och att det ser ut att kunna bli verklighet, är det för att den tekniska utvecklingen driver den förändringen. Det sker inte för att vi i denna kammare har beslutat att det just ska vara elbil. Det är inte politiska, detaljerade och klåfingriga beslut som löser den typen av samhällsproblem. Det är den tekniska utvecklingen, och där spelar forskningen en väldigt viktig roll. Ska vi kunna lösa klimatfrågan spelar de investeringar vi gör i forskning och utveckling väldigt stor roll. Ska vi se till att vi i utvecklar den senaste tekniken för att lösa klimatfrågan måste vi våga satsa på forskning och utveckling. Vi måste se till att göra till en världsledande forskningsnation. Det gör vårt land modernare. Det gör vårt land bättre, och framför allt gör det att vårt land också kan vara en kunskapsnation vi kan känna stolthet över. 103 (S): diskuterar vi de motioner från ledamöter som kom in och som handlar om forskning. Det är 60 yrkanden och 16 reservationer. Jag tänkte även här i denna debatt liksom i den om högskolan ta tillfället i akt att berätta lite om vad regeringen har gjort på forskningsområdet under den förra mandatperioden. Man har ökat anslagen med 1,3 miljarder för att främja starka och ansvarsfulla lärosäten. Unga forskare har fått tryggare och bättre villkor bland annat genom att utbildningsbidraget för doktorander har avskaffats till förmån för anställning och åtgärder för bättre meritering. Man har satsat på praktiknära skolforskning samt inrättat forskningsprogram om rasism. Forskning inom humaniora och samhällsvetenskap har förstärkts. Man har startat tioåriga forskningsprogram om migration och integration, om antibiotikaresistens, om tillämpad välfärdsforskning, om arbetslivsforskning, om hållbart samhällsbyggande och om klimat. Man har en satsning på social bostadspolitik. Man har tagit fram första rymdstrategi. Man har tillsatt en ESS-samordnare och tagit fram strategi för att ESS ska bli världsledande. Man har inrättat ett life science-kansli och tagit fram en färdplan. Man har vidtagit åtgärder för att motverka forskningsfusk. Man har tillsatt fem strategiska samverkansprogram för innovation och konkurrenskraft, för nästa generations resor och transporter, för smarta städer, för cirkulär biobaserad ekonomi, för life science, för uppkopplad industri och nya material och för mycket mer. Regeringen har investerat för att stärka högskolornas och de unga universitetens forskningskapacitet. Man höjde grundpengarna från till per student. Det är viktigt att basanslagen ökar. Det stärker grundforskningen och de yngre forskarnas situation bland annat genom att doktorander kan anställas från dag ett. Forskningen måste möta globala och nationella samhällsutmaningar. Forskningspropositionen 2016 angav fem sådana utmaningar. Det var klimatutmaningen, digitaliseringen, hälsa och livsvetenskap, skapande av ett hållbart samhällsbyggande och höjd kvalitet i den svenska skolan. Som ni hörde mig säga alldeles har både de tioåriga forskningsprogrammen och strategiska samverkansprogram utifrån dessa utmaningar startats. Det är viktigt. Men det finns såklart mer att göra. deltog jag när hade ett seminarium om en rapport som de har tagit fram som heter Ingen tid för forskning – om professorers arbetsvillkor 2018. Det gav en bild av att professorers verklighet ser ut som så att de har 0–100 procents forskningstid. Det är allvarligt att det skiljer sig så mycket åt samt att vi på alla ställen inte använder de högst utbildade till att göra just det som de har gått hela den långa vägen för att göra, nämligen forska. är det oerhört viktigt att studenterna på våra lärosäten får nära kontakt med forskarna under sin utbildningstid. Det är dels för att de ska få tillgång till den senaste forskningen via den som har varit delaktig, dels för att de ska få förebilder och själva vilja bli forskare. En blandning av undervisnings- och forskningstid är såklart det mest optimala. I påskveckan besökte jag och fick lära mig mer om de unika samarbetsavtal som man där har mellan och kommunerna. De är grundade på de utmaningar man ser kommunalt. Det kan handla om väldigt olika saker. Man startar alltid med ett stort möte. Sedan har man en speeddejtning mellan tjänstepersoner och forskare. landar man efter en gedigen kvalitetsgranskning ned i konkreta forskningsprojekt. Just har man startat den femte omgången med sådana samverkansprogram med det omgivande samhället. Det är oerhört intressant. Det är något som också gör att det är viktigt att forskningsmedel sprids ut till alla våra universitet och högskolor för att verkligen komma oss alla till nytta. Det sker oerhört mycket spännande forskning runt om i vårt land. Det är forskning som vi ska vara rädda om och som vi ska bidra till på bästa sätt så att den utvecklas. Självklart kan mer göras. Som tidigare landstingsråd – landstingen hette landstingen – är jag särskilt intresserad av den forskning som görs med brukarmedverkan. Där har andra länder kanske kommit längre än vad har gjort. Jag ser fram emot att också vi tar större steg här, för det är alltid den som är drabbad av sjukdom eller funktionsnedsättning som känner sin kropp bäst och som kan vara en viktig medspelare i utvecklingen av forskning. Som ett exempel kan nämnas att när patientorganisationer deltog i en studie av bromsmediciner kom parametern livskvalitet med som ett mått. Detta är oerhört viktigt. Forskning angår verkligen hela samhället. Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 104 (MP): Forskningen ska vara fri; det är självklart. Det är till och med grundlagsskyddat. Forskningen ska drivas av nyfikenhet och vetgirighet och av en vilja att upptäcka, komma vidare, se något nytt och se samband. Det är så vi vill ha det, och då talar vi huvudsakligen om grundforskningen på våra lärosäten. Den tillämpade forskningen, inom näringslivet, har ofta andra premisser och drivkrafter. För att forskning ska vara framgångsrik krävs goda miljöer. Det krävs naturligtvis finansiering som fördelas till de bästa projekten eller till de projekt som har bäst förutsättningar. Forskartjänster ska tillsättas i konkurrens efter meritering. Så bygger vi bra och starka forskningsmiljöer. Ett problem vi har är att alltför många institutioner och fakulteter på lärosäten befolkas av personal, lärare och forskare, med otrygga anställningar. Det är korta tillsvidareanställningar, timvikarier i undervisningen och deltidsanställningar. Man kan gå i princip ett helt yrkesliv genom akademin, efter disputationen, med den här typen av anställningar staplade på varandra eller varvade med perioder av arbetslöshet. Vi hörde i den förra debatten att docent från fick vänta efter disputationen på en fast anställning. Jag har själv väntat , och jag väntar . Många universitetslärare och forskare tvingas också hoppa mellan olika anställningar på institutioner eller lärosäten. Det är inte bra! Det är inte bra för den enskilda läraren eller forskaren. Det skapar oreda i privatekonomin. Om man inte har en fast anställning är det svårt att få lån, till exempel för att skaffa sig en bostad. Det innebär naturligtvis en stress att inte veta om man har en inkomst eller nästa termin. Men det skapar inte heller en trygg forskarmiljö. Det drabbar forskningen. För inte så länge sedan skrev ett stort antal medarbetare på SVT Kultur under ett upprop om dåliga anställningsvillkor på SVT. Det blev uppmärksammat, kanske för att det fanns en del kända tv-profiler med i uppropet. De menade att de dåliga anställningsförhållandena med just korta visstidsanställningar och liknande var otrygga. Otrygga journalister producerar otrygg journalistik. Så sa , som blev något av en talesperson för uppropet. Jag tycker mig se samma mönster inom akademin, där otrygga forskare producerar otrygg forskning. Det är dags att uppmärksamma de här missförhållandena, också inom akademin, och göra någonting åt dem. Det är inte ett nytt problem; det har varit på det här sättet åtminstone så länge jag kan minnas. Och jag har arbetat inom akademin, eller universitetsvärlden, . Det har tillsatts utredningar, men det är uppenbart svårt att komma till rätta med problemen. Vi behöver arbeta för att fler universitetslärare ska ha tillsvidareanställningar, alltså fasta jobb som lektor eller biträdande lektor, och att färre ska ha tidsbegränsade anställningar. , som vi har talat om, föreslår en omfördelning av medel från forskningsråden till fasta anslag till lärosätena. Det skulle kunna vara en del av lösningen, men då måste vi se till att dessa pengar går just till att anställa fler på fasta tjänster. Administrationen har ökat. hör man att forskningen och den högre utbildningen inte utvärderas. Ingenting kan vara mer fel. Det produceras oerhörda mängder text kring verksamheten på våra lärosäten. sagt varenda seminarietimme med studenter utvärderas. Artiklar peer-reviewas, och avhandlingar granskas. Självklart ska forskningen granskas så att den håller hög kvalitet. Men det är en enorm administrativ överbyggnad också i den övriga verksamheten. Att utlysa tjänster inom akademin är minst sagt ett äventyr, att söka en tjänst likaså. Fruktansvärt många sidor papper ska skrivas, skickas in och granskas. Det tar sällan än att genomföra en enkel vikarieanställning. Det är bara ett exempel på hur administrationen och utvärderingen har expanderat och tagit både tid och resurser från kärnverksamheterna: utbildning och forskning. Att ändra på det här är naturligtvis något som tar tid, men jag tror att det är dags att titta också på det. Det finns en del förslag i , men jag är inte säker på att de är tillräckliga för just det här problemet. Det finns en del motioner i betänkandet som innebär ökad administration. Jag tror att man bör fundera innan man väcker den typen av motioner. Vad vi behöver är fler fasta anställningar och minskad administration. Vi behöver göra det lättare att anställa forskare och fördela om resurser. Vi behöver fler meriteringstjänster som följs upp för tydligare och öppnare karriärvägar. Så får vi tryggare forskare, starkare forskningsmiljöer och bättre forskning. Forskningen ska vara fri; där håller jag med från i hans tidigare anförande. Men när han hade sagt det uppstod viss förvirring när han föreslog att denna frihet skulle brytas genom stora statliga satsningar på gammal, dyr och utdaterad teknik – kärnkraft. Jag tycker inte att politiker ska lägga sig i medelstilldelningen. Visst kan vi lokalisera vissa områden där vi behöver göra vissa insatser i forskningen, eller kanske ännu hellre i utbildningen. Jag nämnde i mitt förra anförande både lärarutbildningen och AI. Men om jag hade suttit i ett forskningsråd hade jag nog dragit öronen åt mig om jag hade fått in en ansökan om kärnkraftsforskning. Jag hade nog betraktat det som pengar i sjön. Det är utdaterad teknik, möjligen med ett undantag, som också nämner i sin motion: Vi vet fortfarande inte vad vi ska göra av avfallet. Det är materia som är oerhört farlig för allt levande på planeten, människor, djur och växter, i kanske hundratusentals år. Hur gömmer vi sådant ? Det kanske vi borde ta reda på nu när vi har producerat den typen av material Jag vill lyfta upp ytterligare ett ämne. står vi inför ett val, och jag vill säga något om det också. För i då desinformation, alternativa fakta och starka antidemokratiska krafter allt tydligare ger sig till känna över världen och över måste vi, i och i , stå upp och försvara de demokratiska värdena. Bildning och utbildning är det bästa försvaret mot attackerna mot demokratin. Därför är det så viktigt att vi satsar på både forskning och utbildning, för fler, här hemma i . Men det är allvarligt att den högre utbildningen och forskningen är hotade, särskilt i de delar av där de skulle behövas som bäst. Tillgång på litteratur och forskningsdata är självklart essentiellt om man ska ha kvalitet i utbildningen. Men forskarkollegor från som jag har träffat vittnar i samtal om tomma bibliotek eller om bibliotek där de senaste böckerna införskaffades på 70‑talet. Då blir det svårt att bedriva forskning och utbildning. Än värre är det naturligtvis i , där parti hindrar det fria ordet, slänger ut universitet ur landet och förhindrar utbildning i vissa ämnen, till exempel genusvetenskap. universitets rektor kommenterade i det senaste numret av , Universitetsläraren, just det där sista, attackerna mot genusvetenskapen, och kallade det för ett statligt ingrepp i universitetens liv utan motstycke i modern tid. Jag kan inte annat än att hålla med. Det här tycker jag att EU behöver göra något åt. Universiteten och lärosätena måste stå fria, och den akademiska friheten måste försvaras. Men jag konstaterar att i det betänkande vi diskuterar här i kammaren har , men också en moderat i en enskild motion, liknande förslag kring genusvetenskap. Jag yrkar avslag på dem och på alla andra motioner i betänkandet. Jag yrkar bifall till utbildningsutskottets förslag i betänkande nr 14. 105 (SD) replik: Jag utlovade ju en replik, och vi har ju båda talat om kärnkraft. Först vill jag ta upp detta med politiskt styrd forskning. Vi har ju som jag nämnde strategiska forskningsområden. Det är i viss mån politiskt styrd forskning, där vi tycker att någonting är samhällsviktigt. Därutöver värnar jag och verkligen lärosätenas akademiska frihet. Jag pratade med en kille från KTH, tror jag att det var, och han menade att den forskning om kärnkraft som forskare vill göra i princip blir motarbetad. Det är inte heller akademisk frihet. Vi måste tillåta den forskning om kärnkraft som växer fram naturligt. Sedan är det jättesvårt att starta upp den igen när den har gått ned på jättelåg nivå. Jag tycker att anförande till stora delar var väldigt positivt och bra. Jag håller med om en hel del, faktiskt. nämnde avfallet, herr talman, och jag nämnde i min tur fjärde generationens kärnkraftverk. Vad gör de? Jo, de förbrukar avfallet. Och när avfallet är förbrukat i fjärde generationens kärnkraftverk är det betydligt ofarligare. Det är naturligtvis inte ofarligt, men det har en mycket lägre halveringstid än vad kärnavfallet hade från början. Jag hoppas att jag nu hinner med den fråga jag hade tänkt ställa från början. pratar ju jättemycket om koldioxidutsläpp. Det är nästan lite upprepning, om jag får vara så oartig. Men kärnkraften producerar enorma mängder energi utan att släppa ut koldioxid. Fjärde generationens kärnkraftverk är väldigt säkra. Är det bara en hang-up från sida? 106 (MP) replik: Tack, , för frågan! Det är såklart underbart att debattera kärnkraft. Jag har lite svårt att förstå varför och tycker att kärnkraftsforskning skulle vara ett strategiskt område. Jag har däremot lättare att förstå varför kärnkraftsforskare anser sig vara motarbetade. Precis som jag sa i mitt anförande skulle jag nog, om jag satt i en sådan här grupp som tilldelar medel, inte ge medel till kärnkraft. Jag anser att det är pengar i sjön. Det kommer inte att kunna omsättas i någon praktisk verksamhet. Kärnkraften är gammal. Det är gammal teknik. Den är dyr. Den är farlig. Det skulle dessutom ta väldigt att bygga nya anläggningar. pratar om fjärde generationen, men den har vi inte riktigt här. Den finns möjligen någonstans men så långt fram att vi då redan har gjort den omställning som vi måste göra. Vi har alternativ som är billiga, som är klimatvänliga och som fungerar i den cirkulära ekonomin. Vi måste satsa på sol och vind och det förnybara. Att i det här läget satsa på gammal, dyr och farlig teknik skulle försena och förhindra den satsning som vi faktiskt måste göra för att klara energiförsörjningen . Om jag hinner vill jag också säga att kärnkraften faktiskt inte är helt utsläppsfri. Det ska byggas kärnkraftverk, det ska brytas uran, det ska transporteras och det ska lagras. Allt detta genererar utsläpp, inte bara av kol utan också av annat. 107 (SD) replik: Nej, det ska inte brytas uran med fjärde generationens kärnkraftverk. De använder gammalt bränsle som då förbrukas och blir betydligt ofarligare. Det stämmer att vi inte har fjärde generationens kärnkraft här. Det är just därför vi behöver forskning om den. Och den är oerhört mycket säkrare. Olyckorna i Tjernobyl och går inte att jämföra med de nya, moderna kärnkraftverken i fjärde generationen. Det är som att jämföra en gammal med moderna, krocksäkra bilar. Det låter sig inte göras, helt enkelt. Jag vill inte låta som här; jag är inte liberal. Men han har rätt i en sak: När det inte blåser produceras det ingen el av vindkraften. Det är ingen säker el. Hela elproduktionen i är som ett jättelikt svänghjul. Det måste vara tungt, och det måste gå . Vi kan inte heller bygga hur många vindkraftverk som helst. Jag är också lite miljöintresserad, tro det eller ej – det är många som blir chockade . Jag lider av alla dessa rovfåglar som möter döden i de här vingarna. Om man nu ska propagera för vindkraft, varför kan ingen hitta på någon teknisk innovation som förhindrar denna massiva fågeldöd? Och varför är inte intresserat av sådana frågor? Ni har förvandlats till ett enfrågeparti. Ursäkta, nu får representera hela , men det låter ibland som att ni är ett enfrågeparti och struntar i alla andra miljöfrågor. Det är bara koldioxid i luften. Miljöpartisterna ser till och med koldioxiden med blotta ögat . 108 (MP) replik: Nej, vi är inget enfrågeparti. Om du efterlyser andra miljöfrågor än klimatet kan du sitta här och lyssna på de debatter som miljöpartister här i parlamentet för – inte minst i de viktiga frågorna om skogen eller den biologiska mångfalden. Hotet mot denna anses av många forskare vara ett mer akut hot mot planeten än klimathotet. Det ska vi komma ihåg. nämnde en gammal PV. De gamla bilarna var också nya och ansågs trygga och säkra , precis som första generationens kärnkraft ansågs vara den mirakelkur som skulle rädda oss från allting. Sedan har det förts över till nya generationer, och är det fjärde generationen som ska rädda oss. Det där kommer inte att fungera. Och framför allt: Den fjärde generationen finns inte här . Sanningen är att satsningar på kärnkraft, i vilken form det än är, skulle försena och fördyra de omställningar som vi faktiskt måste göra. Jag vill också nämna att sol och vind visserligen kan gå ned, men när det börjar blåsa igen och när solen kommer tillbaka går det snabbt att börja producera energi igen. Ett kärnkraftverk som går ned tar jättelång tid att starta upp igen. Att kärnkraften på något sätt är produktionssäker stämmer ju inte alls. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 8 Beslut om ärenden som slutdebatterats Punkt 1 (Tillståndsprocesser) 2. res. 1 (S, V, L, MP) 139 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:63 M, 55 SD, 26 C, 20 KD, 2 L 1:89 S, 25 V, 13 L, 12 MP Frånvarande:11 S, 7 M, 7 SD, 5 C, 3 V, 2 KD, 4 L, 4 MP, 1 - Gulan Avci och (båda L) anmälde att de avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 2 (Vissa miljö- och ersättningsfrågor m.m.) 2. res. 2 (M) 63 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 26 C, 15 L, 12 MP Avstod:55 SD, 25 V, 20 KD Frånvarande:11 S, 7 M, 7 SD, 5 C, 3 V, 2 KD, 4 L, 4 MP, 1 - Punkt 3 (Markägares rättigheter) 2. res. 6 (M, C, KD) 109 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 55 SD, 25 V, 15 L, 12 MP 6:63 M, 26 C, 20 KD Frånvarande:11 S, 7 M, 7 SD, 5 C, 3 V, 2 KD, 4 L, 4 MP, 1 - Punkt 4 (Vissa frågor om utvinning av olja och gas) 2. res. 7 (V) 25 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 63 M, 55 SD, 26 C, 15 L, 12 MP Frånvarande:11 S, 7 M, 7 SD, 5 C, 3 V, 2 KD, 4 L, 4 MP, 1 - Punkt 5 (Nationellt förbud mot frackning) 2. res. 9 (V, KD) 45 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 63 M, 55 SD, 26 C, 15 L, 12 MP 9:25 V, 20 KD Frånvarande:11 S, 7 M, 7 SD, 5 C, 3 V, 2 KD, 4 L, 4 MP, 1 - Punkt 6 (Utvinning av uran) 2. res. 10 (SD) 55 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 63 M, 26 C, 25 V, 20 KD, 15 L, 12 MP Frånvarande:11 S, 7 M, 7 SD, 5 C, 3 V, 2 KD, 4 L, 4 MP, 1 - Punkt 1 (Mål för leveranssäkerheten) 2. res. 1 (M, SD, KD, L) 153 för res. Kammaren biföll res.