prot · H60979 · 2019-04-23 00:00:00 — Det går inte att ha storstädernas täta kollektivtrafik som norm utan att se landsbygdens och glesbygdens villkor. Det går inte heller att jämföra arbeten på normala arbetstider med dem som arbetar natt och inte alltid har kollektivtrafik tillgänglig. Det gäller oavsett om man bor på landet eller mitt inne i . Fråga exempelvis busschauffören som hämtar sin buss i garaget för att köra dagens första tur hur det skulle fungera att ta sig till jobbet utan egen bil. Fråga också nattsköterskan, polisen, räddningstjänstpersonal med jour i hemmet, den som kör snöplogen eller sköter ugnen i stålverket när vi andra sover gott. Exemplen är många på yrkesgrupper som arbetar när vi andra sover och därför saknar tillgång till kollektivtrafik. Reseavdraget är viktigt för att i varje fall delvis kompensera dem som har höga kostnader för resor till jobbet. Med sina skattepengar är de med och betalar för hela kollektivtrafiken utan att själva kunna använda den för sina jobbresor. Dessutom får de inget avdrag för de första resorna kostar. Reseavdraget behöver förstärkas. Finansministerns svar väcker ett antal frågor. Hon talar om ett nytt avståndsbaserat reseavdrag. Jag undrar vad hon menar med det. Reseavdraget är tydligt avståndsbaserat. Det är kopplat till antal körda kilometer och ger ett avdrag med 1,85 per körd kilometer. Vad kan man förändra så att det blir mer avståndsbaserat än ? Det skulle jag gärna höra finansministern utveckla lite, utan att hon föregår utredningen såklart. Finansministern talar också om att reseavdraget ska bidra till regionförstoring och gynna rörlighet på arbetsmarknaden. ska det bidra till klimatmålet för transportsektorn. Hur ska man kunna både gynna arbetsresor och bidra till klimatmålet? Kan finansministern förklara detta på ett pedagogiskt sätt? Ska vi köra mer eller mindre bil? Ett reseavdrag kan inte verka för båda delarna . Finansministern säger också i svaret att en viktig utgångspunkt är att det ska vara möjligt att bo och verka i hela landet, även där kollektivtrafikalternativ saknas eller är begränsade. Kan finansministern därmed lova att det inte blir ytterligare ekonomiska försämringar för landsbygdens invånare när det nya reseavdraget införs? 24 (M): Jag vill tacka för en viktig interpellation. När jag reser i min valkrets, – det hade säkert kunna vara vilken valkrets som helst – besöker jag företag och frågar hur det går. Ofta går det ganska bra just . Sedan frågar jag om det finns någon fråga som företagaren tycker är viktig att driva i . Då är det inte helt ovanligt att brist på arbetskraft kommer upp. Det är inte helt ovanligt att företagare säger: Vi hittar inte medarbetare och Y som vi behöver på den tjänsten. Det är klart att företag som ligger i eller eller någon annan mindre ort ofta tar upp att det är svårt för de anställda att ta sig dit. Ett företag i berättade att de hade en medarbetare som pendlade från . Om den medarbetaren skulle pendla från med kollektivtrafik innebar det först byte i till och sedan byte till . Det skulle bli väldigt långa arbetsdagar för den medarbetaren. Hur löser man det då? Medarbetaren kör naturligtvis bil. Det är fortfarande en hyfsat lång resa. Men det är i alla fall lättare än att resa med kollektivtrafik. Då är reseavdraget väldigt viktigt. Det är det som möjliggör för medarbetaren att ha råd att ha det jobbet och att pendla. Ett annat företag som jag besökte i för hade en medarbetare som pendlade från inre . Man tog också upp vägarnas standard i . Om finansministern skulle åka i baksätet på sin statsrådsbil efter exempelvis skulle jag rekommendera hjälm. Den vägen är – apropå en tidigare debatt om vägar – nämligen väldigt ojämn, vilket jag visar för åhörarna i kammaren. Men vägen är nödvändig för många som pendlar i inland för att de ska kunna jobba. Och är reseavdraget naturligtvis viktigt. Precis som skriver i sin interpellation har reseavdraget inte höjts . har den här regeringen höjt fordonsskatten. Man har höjt bränsleskatter. Man har infört ett bonus–malus-system som innebär att den som bor i inland och vill åka trafiksäkert till sitt arbete i och av den anledningen vill köra en stor bil nu får en stor straffbeskattning. När man åker som en stridsvagn på , som är väldigt ojämn, vill man sannolikt ha en större kanske till och med fyrhjulsdriven bil för att kunna ta sig till och från jobbet. Det måste vara bättre att människor tar sig till och kan utföra ett jobb än att de kanske kastar in handduken och helt enkelt struntar i att jobba. Jag lyssnade på Ekots lördagsintervju med Arbetsförmedlingens generaldirektör. Han beskrev konsekvenserna av Arbetsförmedlingens omstrukturering. Generaldirektören var väldigt tydlig med att denna omstrukturering beror på januariöverenskommelsen. Då kan man såklart också ställa frågan: Hur ska den som i får till Arbetsförmedlingen ha råd att åka på besök eller råd att söka jobb? Det finns alltså många frågor rörande reseavdraget som är obesvarade. Det vore också intressant att ställa frågan till finansministern om huruvida man ska ha råd att köra till och från jobbet. 25 (M): Tack, , för en bra interpellation! Bilen är den viktigaste komponenten för en levande landsbygd. Tunnelbanan är jättebra i , men den slutar i och . Därefter tar i huvudsak bilen över. Det finns också buss och tåg, men huvuddelen av landet är oerhört beroende av bilen. Bilen är också viktig för hela näringslivet. Det gäller såväl när man vill ta sig till jobbet som för transporter för industrin och företagandet. Bilen är även en otroligt viktig del i , vilket många inte säger. Härifrån och upp till och den kommun jag kommer ifrån är det . Det är länets nordligaste del. Dit går det varken tunnelbana eller tåg. Det går däremot två bussar . Bor man där måste man ha bil, annars går det inte att leva där. är ett land som är extremt beroende av exportindustrin. av bnp är pengar som vi genom exporten tar hem till , och utan fungerande kommunikationer med bilar i landet kan vi glömma sådana stora intäkter. Därför behöver vi inte resa mindre utan mer med såväl flyg som tåg och bil. Det är därför viktigt att behålla reseavdragen för bilen. 26 (M): Jag vill tacka för en väldigt viktig interpellation. Det är viktigt med ett starkt resebidrag. Man blir lite orolig när det ska vara avståndsbaserat. är det absolut avståndsbaserat. Man ska få ersättning för de kilometrar och mil som man de facto kör. Det är dock oroväckande att man i deklarationen tar bort avdraget från resebidraget. Bilen är viktig för att hela landet ska kunna vara med i kompetensförsörjningen till våra företag. Företagen är grunden för hela vår välfärd genom att skattekollektivet betalar in skatter som sedan kan bli välfärd för oss alla. Där jag kommer ifrån, och , finns en stor brist, och den heter . Om vi ska kunna ingå i arbetsmarknadsregion måste få investeringar till matartrafik till våra företag. Företagen har svårt att hitta kompetens. Om man jämför med övriga landet, till exempel , har tågen möjlighet att öka på antalet avgångar. Den möjligheten är nådd på . Vi har inte möjlighet att slänga på ett enda tåg till på rälsen. Arbetsmarknadsregionen är som en punka på bollen för den plats som jag kommer ifrån. Med det syftar jag på 35-minuterstrafik mot , som är vår storstad. Därför blir man lite orolig om det ska bli höghastighetsbanor, som ska binda samman våra stora städer med snabba tåg. Vi har inga pengar till snabba tåg eller att få till höghastighetsbanor. Jag som Stenungsundsbo är därför orolig över att nödvändiga investeringar i inte görs. Bilen är jätteviktig. Förstärk därför reseavdraget i stället så att hela landet kan leva! 27 Finansminister (S): Det är två parlamentariska utredningar som har föreslagit att man ska se över reseavdragen. Det är både och Miljömålsberedningen. och, tror jag, även Miljömålsberedningen pekar på ett avståndsbaserat reseavdrag. Man kan titta på hur man har gjort i bland annat och , där det är avståndsbaserat på så sätt att det är färdmedelsneutralt utformat. Detta är vad de ska titta på, och det är i enlighet med vad parlamentariska kommittéer har föreslagit som uppdrag för regeringen att göra. Kommittén arbetar nu med detta, och vi kommer senare att få resultatet av det. Då kommer vi i sedvanlig ordning att kunna bereda det hela, och vi återkommer sedan till . Självklart kommer det att vara viktigt för regeringen att i det arbetet säkerställa möjligheten att leva och bo på landsbygden. Det finns behov i delar av där det inte finns kollektivtrafik att i stället kunna åka bil, och det ska vara möjligt att göra det även med ett nytt reseavdragssystem. Arbetskraftsbrist är något som flera av deltagarna i interpellationsdebatten tar upp. Självklart ger en regionförstoring möjligheter till arbetspendling med både kollektivtrafik och bil, och det är viktigt för att minska arbetskraftsbristen. Något annat som är viktigt är att utbilda bort arbetskraftsbristen. Möjligheterna till det har tyvärr allvarligt försvårats tack vare de omfattande neddragningar inom arbetsmarknadspolitiken som har genomfört. 28 (M): Jag försökte skriva som jag lyssnade på finansministern, för det är väldigt mycket jag vill invända mot. Låt mig börja med överindexeringen, något som har varit uppe här. Finansministern sa i en tidigare interpellationsdebatt att den moderata och kristdemokratiska budgeten bara tog bort överindexeringen . Det var väldigt tydligt att vi inte ville återinföra den . Men eftersom vi gjorde en ändring i regeringens budget är det vad som syns i budgeten. Vi var dock väldigt tydliga med att vi vill ta bort överindexeringen permanent. Om det inte har varit tydligt för finansministern tidigare hoppas jag att det är det . Finansministern sa tidigare också att och slaktar miljöbudgeten. Men den är större än finansministerns egen miljöbudget . Det är intressant att finansministern nu anser att hennes egen miljöbudget var så usel. Det är fascinerande, tycker jag. Kanske är det så att antalet förbrukade kronor inte är vad som är avgörande för miljön utan vad man faktiskt får för dem. Är då en höjd bensinskatt en effektiv miljöåtgärd, vilket finansministern påstod tidigare? Jag menar att det helt beror på vem man talar om. Om man talar om människor som bor på landsbygden och som måste ta bilen till jobbet spelar det ingen roll hur mycket finansministern höjer bensinskatten. De är tyvärr tvungna att betala den i alla fall. De måste ta bilen, eftersom det inte finns något alternativ. På så vis kan man säga att den är totalt ineffektiv på landsbygden. Den blir bara ytterligare en fortsatt mjölkko för klåfingriga finansministrar, utan minsta nytta för miljön. Jag tackar för svaret om hur man kan tänkas utforma ett nytt reseavdrag. Färdmedelsneutralt låter fint, men i praktiken innebär det att den som har glädje av den skattefinansierade kollektivtrafiken dessutom ska få ett mer generöst reseavdrag . Men den som inte kan använda den kollektivtrafik som man själv är med och betalar med sin egen skatt ska få ett försämrat reseavdrag. Detta är innebörden av det här. Det missgynnar alltså landsbygden och gynnar de människor som bor nära storstäderna men ändå har till jobbet och kan använda tunnelbana eller kollektivtrafik. Finansministern talade i en tidigare debatt om grön skatteväxling. Då anade jag en möjligen lite förändrad syn från finansministern. Hon sa nämligen att de som drabbas av höjda bensinskatter ska kompenseras med sänkt skatt på inkomster. Men det enda som finns om detta i januariöverenskommelsen är avskaffad värnskatt. Några andra förslag om inkomstskattesänkningar för vanligt folk finns inte över huvud taget. Däremot finns det tydliga skrivningar om att man ska höja miljöskatter. Jag vill fråga finansministern rakt på sak: Lovar finansministern ytterligare inkomstskattesänkningar, som inte finns med i januariöverenskommelsen, för vanliga löntagare och pensionärer som kompensation för höjda miljöskatter? Finansministern borde kunna svara ja eller nej på den frågan, eller åtminstone säga om hon har den avsikten. 29 (M): Jag tror att min kollega är någonting på spåret när han säger att finansministern ser bilismen som en mjölkko. Man kommer alltid att hitta argument för att höja bensinskatten, dieselskatten eller fordonsskatten eftersom det är nödvändigt att ha bil för den som bor i . har naturligtvis helt rätt. Jag ber om ursäkt om jag har sagt att man inte behöver bil i . Jag får nog korrigera mig: Den som bor i , till exempel på , och cyklar med sin subventionerade elcykel till jobbet har inte samma behov av bil. Men det viktiga när vi nu pratar om reseavdrag är naturligtvis att man ska ha råd att ta sig till och från jobbet. Jag noterar att finansministern säger sig dela den uppfattningen och ha respekt för att det finns arbetsmarknadsregioner och att människor måste pendla med bil till och från jobbet. tog upp flera yrkesgrupper. I en annan interpellationsdebatt var finansministern väl medveten om att många LO-grupper har det svårt att ta sig till och från jobbet utan bil. Det viktiga då är naturligtvis att ord och handling går ihop. Liksom hittar jag inte några stora breda skattesänkningar för pensionärer, arbetslösa, sjukskrivna eller hushåll med normala inkomster. Det jag har sett är att man tänker sänka skatten genom att ta bort värnskatten för dem med de allra högsta inkomsterna. Jag vet inte vad det kostar – kanske 5–6 miljarder. Man ska finansiera det med den röda skatteväxlingen, den röda skattehöjningen. Jag är också nyfiken på svaret. Kan finansministern i den här debatten, här och , lova att vanliga hushåll inte kommer att få stora och breda skattehöjningar som ska finansiera borttagandet av värnskatten? 30 (M): Det är egentligen väldigt märkligt att dagens nivå på 18,50 i reseavdrag inte har justerats . Däremot har golvet för reseavdraget ständigt justerats upp, vilket har urholkat avdragets värde. Det är detta vår interpellationsdebatt nu hanterar. Man blir lite orolig när finansministern pratar om att det ska vara färdmedelsneutralt. Är det återigen så att landsbygden ska betala för stadens kollektivtrafik? Är det så att personen som cyklar på sin subventionerade elcykel ska ha samma reseavdrag som personen som behöver ha bilen för att vardagen ska fungera och som bor där vägarna inte längre underhålls och dit snöröjningen knappt når fram och definitivt inte på de obekväma arbetstider då LO-arbetaren behöver förflytta sig för att förse vården med sin arbetskompetens? Då blir jag riktigt orolig för den utveckling som den rödgröna regeringen för landet till. Men jag hoppas att , vår finansminister, kan gå upp och lugna oss i den här frågan och tala om att det inte är så det är tänkt. 31 Finansminister (S): undrar hur det är tänkt med avståndsbaserat reseavdrag. Jag kan undra hur har tänkt. i uppdrog till regeringen att utreda ett avståndsbaserat reseavdrag. kanske ska fråga , som om jag minns rätt var den som satt i . Det är också så att Miljömålsberedningen föreslog att man ska se över reseavdragen. Men det är helt korrekt att man när man tittar på ett sådant system också måste titta på hur det slår i stad och på landsbygd. Jag är inte säker på att de i som uppdrog åt regeringen att titta på det på det här sättet hade tänkt igenom det till fullo. Men det behöver naturligtvis den här kommittén göra. Annars måste vi titta på det ordentligt från regeringens sida när vi har fått förslaget på vårt bord; vi kan inte gå fram med ett system som är orimligt när det gäller balansen mellan storstad och landsbygd vad gäller reseavdragen. Ett rakt svar på en rak fråga, : Värnskatten kommer inte att vara en del av den gröna skatteväxlingen. Det är ännu inte klargjort vilka skatter som ska höjas och vilka som ska sänkas. Men en sak är tydlig: Värnskatten kommer inte att vara en del av detta. Vi ska inte höja någon bensinskatt för att sedan sänka värnskatten – svar nej. När vi tittar i tabell ser vi inte att indexeringen skulle vara borta i era beräkningar. I era inkomstberäkningar ligger indexeringen . Ni har bara stoppat indexeringen . Sedan kan ni ha ändrat er – det kan vara så att ni vill stoppa den också. Men det är inte det som ligger i tabell . Återigen: Regeringen ser nu över reseavdragen, bland annat på uppmaning av moderater här i , och kommer att kunna återkomma när det finns ett förslag. 32 (M): Diskussionen om reseavdragen och hur de kan utformas framöver börjar bli intressant. Angående det här med ”färdmedelsneutralt” vill jag säga att det egentligen bara finns två sätt man kan förändra systemet på. Antingen kan man tillföra betydligt mer pengar i systemet, det vill säga öka statens kostnader för det sammantagna reseavdraget, så att man kan behålla reseavdraget för dem som kör långt med bil och dessutom införa något motsvarande för dem som inte kör bil, eller så får man minska ersättningen till dem som har höga faktiska kostnader för att man ska kunna införa något liknande för dem som inte har de här kostnaderna. Det skulle vara intressant att få ett svar från finansministern på om hon är beredd att utöka budgetposten för reseavdraget eller om tanken är att detta ska göras inom befintlig budgetram. Det hade varit intressant att veta. Sedan tycker jag att det är en annan fråga vi glömmer i debatten. Vi pratar väldigt mycket om löntagare som ska ta sig till jobbet, men vi glömmer ofta bort alla småföretagare som är helt beroende av sina bilar i tjänsten, bilar som i många fall är stora bensinslukande servicebilar på vilka det dessutom har lagts ganska mycket extra skatter . Utan dem skulle det inte gå vare sig att driva de gröna näringarna eller att genomföra de RUT‑, REP- och ROT-tjänster som vi ser som så framgångsrika. Det finns också många andra serviceyrken som behöver bilar. Finns det med någon diskussion om detta i direktiven när det gäller reseavdragen? nämns höjda miljöskatter uttryckligen, men inga inkomstskatter utöver värnskatten nämns över huvud taget. Det låter väldigt märkligt. 33 Finansminister (S): Vi kommer säkert att få fler möjligheter att diskutera reseavdraget, inte minst efter det att kommittén har presenterat sitt förslag, vilket sedan också kommer att gå ut på beredning. Det ska bli intressant att se vad det blir för förslag och vad det sedan kommer in för viktiga remisssynpunkter. Därefter kan regeringen återkomma med förslag till . Jag ser också fram emot en fortsatt debatt. Reseavdraget fyller en viktig funktion för att underlätta för arbetspendling för människor som inte har möjlighet att åka kollektivtrafik. Eftersom det är viktigt att ha en regionförstoring för företagen och att kunna få försörjning av arbetskraft är det viktigt inte bara att det finns goda förutsättningar generellt för företagen och att det finns tillgång till kompetent arbetskraft. Det kommer tyvärr att minska nu på grund av neddragningar i arbetsmarknadspolitiken. Det är också viktigt att det finns reseavdrag som är väl utformade utifrån det faktum att är ett glesbefolkat och stort land. Återigen, : Värnskatten är inte en del av den gröna skatteväxlingen. Den nedsättning av skatter som kommer att ske i den gröna skatteväxlingen kommer att omfatta andra skatter. Exakt vilka skatter vi kommer att höja och vilka vi kommer att sänka återkommer vi till . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2018/19:148 om fastighetsskatten 34 Finansminister (S): har frågat mig om jag avser att återinföra fastighetsskatt liknande den som Alliansen tog bort. Förändringar av skatteregler måste alltid hanteras med stor varsamhet och omsorg om enskildas ekonomiska förutsättningar. anför att den tidigare fastighetsskatten var orättvis, men finns det många som tycker att den nuvarande fastighetsavgiften är orättvis eftersom den är regressiv. I och med januariavtalet finns en överenskommelse om en skattereform. Den ska bland annat kunna bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Några detaljer kring skattereformen har i det här läget inte låsts fast, men jag är övertygad om att alla frågor kommer att komma upp på bordet. Det gäller även fastighetsavgiften och dess utformning. 35 (KD): När alliansregeringen tog bort fastighetsskatten var det många runt om i landet som drog en lättnadens suck. Otaliga exempel på hur människor drabbades av fastighetsskatten hade diskuterats i medierna . Jag tror nog att alla kunde ställa upp på att den var orättvis och drev människor från hus och hem. dåvarande partiledare sa bland annat att man inte kan äta träet på huset, för att ge en bild av att människor med små inkomster fick en väldigt hög fastighetsskatt för att de bodde på fel ställe – ett ställe eller en ort där deras familj kanske hade bott i generationer. , , har fastighetsskatten varit död i den politiska debatten, ända tills . Den verkar alltmer ingå i en ekvation för att öka skattebördan för människor och kunna betala statens framtida utgifter. Jag vill hävda att man mer diskuterar fastighetsskatten bara i ekonomiskt syfte i form av ökad skatt, inte i fördelningspolitiskt syfte eller utifrån tanken att ingen bör kunna äga sin egen bostad, utan helt cyniskt i kronor in till statskassan. Jag har även sett intervjuer med regeringsföreträdare som inte avfärdar tanken på en ny fastighetsskatt, utan lite öppet säger att i en skatteöversyn är allt uppe på bordet. Både det tidigare systemet och dagens system baseras på taxeringsvärden. Men då inget tak existerade i det gamla systemet hade fastighetsskatten varit dråpslag för många, inte minst då den senaste taxeringen på flera håll i landet ökade kraftigt. I ökade den och i . För ett genomsnittligt småhus i , med ett marknadsvärde på , skulle en återinförd fastighetsskatt med modell utifrån det tidigare systemet uppgå till . Värt att understryka är också att en del vill att motsvarande skatt även ska gälla bostadsrätter. För mig personligen är det en stor skillnad mellan den tidigare fastighetsskatten och den fastighetsavgift som finns . Det finns en koppling till att avgiften som betalas ska ses utifrån att en fastighetsägare åtnjuter en del saker från samhället som man bör kunna vara med och medfinansiera, till exempel brandförsvaret. Den kopplingen fanns inte till den tidigare fastighetsskatten. Den tidigare fastighetsskatten hade heller ingen koppling till inkomst. Den slog lika hårt mot den som hade låg inkomst som mot den som hade hög inkomst i ett område. Jag vill fråga finansministern om hon kan försvara att man ens har en sådan chockhöjning av skatten för husägarna med på bordet i en framtida skattediskussion eller om det inte borde vara lika bra att avfärda den direkt så att vi kan diskutera andra skatter i stället. 36 Finansminister (S): säger att det finns en logik i att det finns ett tak för fastighetsskatten på grund av att det finns vissa saker man åtnjuter. Då är det viktigt att ha klart för sig att när man genomförde skattereformen 1990–1991 var det en helt annan logik för hur fastighetsskatten såg ut. Å ena sidan hade du ränteavdrag, som ju finns kvar, där du får göra avdrag för räntor för de lån du tar på din fastighet. Å andra sidan hade man då en fiktiv avkastningsskatt på fastigheten i form av fastighetsskatten. Där menar man att det fanns en logik i skattesystemet. har man tagit bort fastighetsskatten, men ränteavdragen är kvar. Då har vi de facto ett skattesystem som gynnar låntagande på ett sätt som man menade inte var rimligt i varje fall 1990–1991. Det kan vara en av förklaringarna till att vi ser en ökad skuldsättning bland hushållen. Det var den logiken som låg bakom hur det såg ut tidigare. säger att man måste se det fördelningspolitiskt. Ser man fördelningspolitiskt hur avgiften ser ut är den tydligt regressiv. Om man tittar på vad som har hänt sedan var med och drev att man skulle avskaffa fastighetsskatten har man i 160 av landets kommuner fått en högre avgift än när man avskaffade den gamla skatten. Kostnaderna har ökat med i bland annat , och . Där bor som vi alla vet inte jättemånga höginkomsttagare.