prot · H60979 · 2019-04-23 00:00:00 — Det kan ju vara bra att passa på att fråga om finansministern delar uppfattningen att man helt ska förbjuda försäljning av alla fossila bränslen och sedan be finansministern att förklara hur ambulanser, polisbilar, lastbilstransporter, skogsmaskiner, snöskotrar, motorcyklar och alla bilar ska kunna köras efter detta förbud. Finansministern räknade upp ett antal åtgärder som hon sa var för glesbygden, till exempel servicecenter och lite annat smått och gott. Men det var inte alls något svar på den fråga vi ställde. Hur ska människor ta sig till dessa servicecenter om de inte har råd att köra bil och om det inte finns någon kollektivtrafik? Det får finansministern gärna berätta. Jo, finansministern: har världens i särklass högsta koldioxidskatt. Det land som ligger tvåa har ungefär hälften av den skattenivå som vi har i . Finansministern sa att vi skulle ta fram citat av uttalandet före valet , så jag tog fram det. Det var i ekonomidebatten i tv som finansministern sa att det var jättedyrt att tanka bensin som det var och att man inte såg något behov av att höja bensinskatten. Detta är ett ordagrant citat från debatten. 11 Finansminister (S): Vi har ännu inte bestämt hur en grön skatteväxling ska se ut, så vi vet ännu inte hur detta kommer att påverka olika former av utsläpp. Men det är viktigt att ha i åtanke att vi inte bara kommer att höja skatten utan att vi också kommer att sänka skatten. Vi kommer att sänka skatten exakt lika mycket som vi höjer skatten. Detta innebär att de som påverkas av skattehöjningen också kommer att kunna känna av en skattesänkning. Exakt hur detta ska utformas kommer vi att arbeta fram . Sedan kommer vi att kunna ha en debatt där vi vet exakt hur skatterna kommer att såväl höjas som sänkas. Då kommer det att kunna bli en mer informerad debatt från alla parter. Utvecklingen går åt rätt håll, och utsläppen från bilarna minskar. Detta är ett väldigt viktigt påpekande. Nya bilar släpper ut mycket mindre än vad nya bilar gjorde för fem eller . Det är också så att fem eller bilar släpper ut mycket mindre än vad bilar som då var fem eller gjorde . Detta gör att det inte är mycket dyrare att köra en bensindriven bil en eller till jobbet än det var – särskilt om man tar hänsyn till att det därutöver har skett en reallöneutveckling under dessa år – trots att det har skett bensinskattehöjningar . Även finansministern i en moderatledd regering har ju högt bensinskatten – det kan vara bra att komma ihåg. säger att miljönyttan av bensinskattehöjningar är begränsad, men här är det ändå så att forskningen har kommit fram till att detta är det absolut mest effektiva styrmedel man kan ha. brukar ju säga att de vill ha en mer effektiv miljöpolitik. Då är detta i ärlighetens namn, i alla fall enligt forskarna, något av det mest effektiva man kan göra. Vi får se vad regeringen kommer att göra, men detta är enligt forskarna oerhört effektivt. stoppade i sin motion den så kallade överindexeringen ; sedan ska indexeringen släppas på igen. Det som har föreslagit här i kammaren är alltså ett stopp för indexeringen , 2019, men att den sedan fortsätter 2020 och 2021. kan ha ändrat sig , men detta är vad som föreslås i det som har lagt fram och röstat för i . har sagt att hon vill förbjuda försäljning av fossila bränslen. Detta är en uppfattning som har; det är inte den samlade regeringens ståndpunkt. Det är helt korrekt att jag har sagt att det är dyrt att tanka och att vi socialdemokrater inte gick till val på att höja bensinskatten 2014 – det var så det var. Men jag har heller aldrig sagt att jag aldrig kommer att höja bensinskatten. 12 i (M): Om man i en valrörelse, före valdagen 2014, säger att man inte ser några behov av att höja bensinskatten får det ändå ses som ett vallöfte. Men det är ju intressant om ett sådant vallöfte framöver inte ska ses som ett vallöfte – jag tror att det kommer att förändra dynamiken i valrörelserna framgent och bland väljarna. Det känns, fru talman, som att regeringen är helt oförstående inför de problem som en straffbeskattning av landsbygd med kraftigt höjda bränsleskatter riskerar att skapa. För att driva på en effektiv klimatpolitik måste man ta hänsyn till hela . Det kräver lyhördhet – annars riskerar vi förtroendet för hela klimatpolitiken. Flera av de skatter som den rödgröna regeringen nu vill gå fram med döms ut av regeringens egna experter, antingen för att skatterna saknar miljönytta eller för att den omställning som regeringen säger sig vilja skapa med skatterna redan är igång. Detta leder bara till att människor kommer att tappa tilltron till politikens förmåga att driva fram utsläppsminskningar och att människor, främst på landsbygden, i praktiken kommer att straffbeskattas eftersom de inte kan ta del av storstädernas kollektivtrafik. Jag är övertygad om att bristen på resultatkrav i regeringens klimatpolitik kommer att leda till rop på alltmer drastiska åtgärder som alla som bor på landsbygden upplever att kampen mot klimatförändringarna i praktiken innebär ett direkt slag mot dem. Den som menar allvar med att det är bråttom att möta klimathotet är också skyldig att bedriva en politik som får med sig hela . 13 (M): Jag vill återigen tacka för svaren från finansministern. Höjda drivmedelsskatter slår hårt mot dem som har det sämst och som lever på landsbygden. Det är viktigt att vi blir av med överindexeringen på drivmedel. Det är synd att vi inte kan få reda på något mer om den gröna skatteväxlingen. Det är intressant att det ska vara lika mycket sänkning som höjning – jag undrar hur detta kommer att slå och vilken utveckling som kommer att ske. Kommer landsbygden att straffbeskattas och få betala för stadens kollektivtrafik? Jag beklagar också att finansministern inte ser att hela ska leva och inte ser människors behov av att förflytta sig och av alla transporter. Jag beklagar att finansministern inte ser människors behov av att åka till dagis, att handla och att åka till sina arbeten. Det är omöjligt att få till detta med så otroligt höga skatter på drivmedel som har. Det handlar även om de höga skatternas skadliga påverkan på företagande och på konkurrenskraften hos svensk åkerinäring. Vi ser utländska åkerier som kommer in i och som behöver stjäla diesel för att transportera sig ut ur landet. Det är någonting här som inte är rätt. Det är glädjande att utsläppen har sänkts. Låt oss fortsätta att fokusera på att utsläppen ska sänkas och på att bilen är viktig för att hela ska leva. 14 Finansminister (S): Det är uppenbart att landsbygdspolitik består av en sak: bil. Annars verkar det vara oerhört tunt. Det finns många fler behov än så i landsbygden. Jag är väl medveten om att många behöver bilen för att kunna leva, men man behöver mycket mer. Man behöver vägar man kan åka på och kommuner som har tillräckligt mycket resurser för att ha bra skolor och äldreomsorg. Man behöver servicecentrum och man behöver lärcentrum. Det måste finnas goda möjligheter att driva företag via bredband. Och för att våra ungdomar ska vilja bo i glesbygd måste det finnas bredband. Det satsar regeringen särskilt på. Det behövs alltså mycket mer än bil på landsbygden. Förutom en bra landsbygdspolitik behöver vi en miljöpolitik som tar ansvar. Det är vår generations ansvar gentemot våra barn och barnbarn. Vi vet vad som händer just nu med klimatförändringarna. Vi vet vad vi behöver göra, men vi måste ha modet att göra det. Hur såg det ut i den budgetmotion som och fick lägga fram? Det var en veritabel slakt i miljöbudgeten. Ni drog ned och drog ned. Så ser miljöpolitik ut. Sådant är ansvar för kommande generationer. Så kan vi inte fortsätta att styra det här landet. Vi behöver en miljöpolitik som tar det här på allvar. Vår största satsning i vårändringsbudgeten var just på miljö och klimat, för det är där vi behöver göra omfattande satsningar. Det är vår generations stora ansvar gentemot våra barn och ungdomar. Det ansvaret vill jag som företrädare för regeringen ta. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2018/19:135 om befogenheter 15 Finansminister (S): har frågat mig hur regeringen anser det är lämpligt att vänta med att ta fram den lagstiftning efterfrågat medan brottsligheten pågår . Som jag har svarat vill jag först och främst säga att regeringen är fast besluten att slå tillbaka mot stöldligorna. Människor och företag drabbas hårt, och det kan vi inte tolerera. behöver bli ett mindre attraktivt mål för internationella brottsnätverk så att mängden organiserade tillgreppsbrott som begås i landet minskas. presenterade regeringen ett offensivt åtgärdspaket på området. Åtgärderna tar bland annat sikte på ökad samverkan mellan myndigheter, möjliga straffrättsliga lagstiftningsåtgärder med en skärpt syn på bland annat bostadsinbrott och systematiska stölder samt ett ökat internationellt samarbete. I budgetpropositionen inledde regeringen också en kraftfull satsning på , och fick det största resurstillskottet . Som en del i åtgärdspaketet har , och fått ett uppdrag av regeringen som syftar till att förstärka bekämpningen av internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i . I uppdraget ingår att analysera om myndigheterna genom en närmare samverkan sig emellan kan försvåra för utländska stöldligor att begå brott i . Jag vet av erfarenhet från punktskatteuppdraget 2017, där flera myndigheters gemensamma insatser ledde till att de så kallade spritbussarna slogs ut, att när myndigheterna samverkar är det möjligt att nå mycket långt för att förhindra och stoppa organiserad brottslighet. De arbetar målmedvetet och tar vara på varandras styrkor. Hela verktygslådan aktiveras. , och har under uppdragets genomförande identifierat åtgärder som kan tänkas underlätta myndigheternas arbete och tittar också närmare på eventuella behov av ändringar i lagstiftningen. Ny eller ändrad lagstiftning är ett av de verktyg som kan användas. är metodutveckling och fokuserat samarbete minst lika viktigt. Det visade ju resultaten av punktskatteuppdraget tydligt. 16 (KD): Tack, finansministern, för svaret! Det svenska behöver ges en större roll i det brottsbekämpande arbetet. Tullens resurser behöver förstärkas, personalstyrkan behöver bli större och tullen behöver få fler befogenheter. En stor del av de stölder och inbrott som sker i begås av internationella brottsnätverk, som kommer hit för att begå brott och sedan lämna landet så snabbt som möjligt. Polisen bedömer att sådana här ligor står för drygt hälften av alla bostadsinbrott men också en stor del av de så kallade åldringsbrotten, alltså stölder från våra äldre. Efter stölderna förs godset snabbt ut ur landet, och som lagen ser ut tvingas personal titta på när det misstänkta stöldgodset lämnar landet. När godset väl är ute ur är chansen att klara upp brottet närmast obefintlig. Brottsoffren, de som fått inbrott i sin bostad och alla de äldre som drabbats av en stöld, blir kvar i vetskapen om att brotten mot dem förmodligen aldrig upp. Det är därför behöver få ett tydligare brottsbekämpande uppdrag med fler befogenheter. har tagit ställning för detta. I och med att biföll budgetreservationen från och tillkännagavs regeringen att ny lagstiftning ska tas fram som ger personal befogenhet att stoppa och genomsöka fordon just för att öka möjligheterna att stoppa stöldgods innan det förs ut ur landet. ställde jag en skriftlig fråga till finansministern där jag undrade när regeringen avser att lägga fram sådan lagstiftning. Då fick jag svaret att regeringen inväntar slutredovisningen av ett uppdrag som är gett till bland annat . Därefter ska regeringen analysera frågan för att överväga eventuella lagstiftningsåtgärder. Det finns flera problem med detta, tycker jag. Jag kommer att återkomma till dem i nästa inlägg. Men det första, och det som egentligen föranleder den här interpellationsdebatten, är utformningen av det uppdrag som regeringen hänvisar till. Regeringen uppdrar till att inom ramen för sina befogenheter bidra till att öka upptäcktsrisken vid utförsel av stöldgods. Tillkännagivandet från innebär ju att regeringen ska lägga fram lagstiftning som ger utökade och nya befogenheter utöver dem som finns . De slutsatser som finansministern inväntar kommer alltså inte att svara mot det som efterfrågat. Ändå fick jag svaret att regeringen inväntar dessa. som regeringen väntar pågår brottsligheten, inbrotten och stölderna från äldre runt om i landet. Det är det som föranleder min fråga, fru talman, som jag fortfarande inte fått svar på, vare sig i svaret på den skriftliga frågan eller i svaret på denna interpellation: När kommer lagstiftning som ger de nya befogenheter som efterfrågat? 17 Finansminister (S): Interpellanten tar upp ett allvarligt problem. Jag är glad att det är många som engagerar sig i den här frågan. Det är oerhört viktigt att vi kan använda samhällets samlade resurser för att bekämpa de internationella stöldligorna. Det är också därför som regeringen har tagit initiativ till det här uppdraget. Bakgrunden är de oerhört positiva erfarenheter vi har av den samverkan som skedde mellan myndigheter när de slog ut spritbussarna. kom ett tjugotal spritbussar rullande in i . Men tack vare samverkan mellan myndigheterna, utan förändringar i lagstiftningen och utan ökade resurser, lyckades de slå ut spritbussarna. Vi vill att , och ska titta på hur de på ett bättre sätt kan samverka för att komma åt de internationella stöldligorna. Men här är det viktigt att påpeka, vilket kanske inte varit tillräckligt tydligt, att de inte sitter inne på sin kammare och funderar på vad de ska göra, utan de är ute och samverkar här och . De har genomfört samverkansinsatser för att se hur de kan arbeta på ett smartare sätt och använda alla de verktyg som finns i den administrativa och byråkratiska verktygslådan för att slå undan benen på de här stöldligorna. De arbetar och lär sig alltså här och . De ska också återrapportera till regeringen. Men det är klart att när de nu arbetar gör de det utifrån de befogenheter de har och den lagstiftning som finns . När de återrapporterar till regeringen är det naturligtvis fritt för dem att komma med förslag till lagstiftningsförändringar. När vi har fått dem finns det möjligheter för regeringen att återkomma till . 18 (KD): Jag noterar att det verkar finnas en rätt stor enighet mellan oss. Jag är enig med finansministern om problembilden. Att internationella ligor begår brott i och för med sig stöldgodset ut ur landet är ett stort problem. Det gläder mig att vi är eniga om att det är ett stort problem. Vi är också eniga om flera av lösningarna. Vi är eniga om att resurser behöver utökas. Vi är helt eniga om att samverkan, som finansministern precis lyfte upp, är viktig och säkerligen kan utvecklas. Vi är eniga om att tillsammans med andra myndigheter ska använda alla verktyg i verktygslådan. Jag menar dock att det utöver detta finns mer som kan och behöver göras. Verktygslådan behöver utökas, inte minst för att brottsoffren, de som drabbats av inbrott och de äldre som blivit bestulna, verkligen förtjänar den upprättelse som ett uppklarat brott innebär. Då är en förändring av lagstiftningen för att ge tulltjänstemän möjligheten att stoppa och genomsöka fordon på väg ut ur landet en viktig utökning av verktygslådan. Låt mig gå tillbaka till finansministerns svar från . Där skriver hon att uppdraget, som jag nämnde här och vars syfte är att förstärka bekämpningen av internationella brottsnätverk, kan ligga till grund för eventuell lagstiftning. När uppdraget slutredovisats ska regeringen analysera om det krävs ytterligare lagstiftning. Ordet ”kan” ger ingen garanti. Det finns alltså ingen garanti för att detta uppdrag ska ligga till grund för en ny lagstiftning, utan det kan göra det. Det uppdrag som jag skulle vilja se motsvarar alltså inte det uppdrag som finansministern och regeringen har gett till myndigheterna. Slutredovisningen av uppdraget ligger dessutom bort i tiden. Först därefter ska regeringens analysarbete börja. Min uppfattning är att det är alldeles . I värsta fall behöver alltså en ny utredning tillsättas för att arbeta fram lagstiftningen, och då får vi förmodligen vänta ytterligare något eller , alltmedan brottsligheten fortgår. Det finns alltså två problem här, dels att det tar , dels att det uppdrag som finns hos myndigheterna inte säkert motsvarar det har efterfrågat. Jag blir lite fundersam över den skepsis regeringen har till tillkännagivande. Har regeringen något emot den lagstiftning som efterfrågas och som innebär att tullen får befogenhet att stoppa misstänkt stöldgods från att lämna landet? Har missat något, eller vad är det som gör att regeringen är så skeptisk och agerar så långsamt i frågan? 19 Finansminister (S): Det är viktigt att vi analyserar frågan noggrant så att vi vet vilka för- och nackdelar som finns med en eventuell lagstiftningsförändring. Om det var självklart att detta var rätt väg att gå hade man nog gått denna väg för länge sedan, för internationella stöldligor är ju ingen ny företeelse. Det är viktigt att vi tittar på vilket som är det mest effektiva sättet att bekämpa dessa stöldligor. Finns det bättre samverkansmöjligheter som kan stärka arbetet, eller krävs det lagstiftningsförändringar för att bli mer effektiv i bekämpandet av dessa stöldligor? Det är därför regeringen vill avvakta den samverkan och det uppdrag myndigheterna har , vilket, viktigt att påpeka, inte innebär att de sitter på sin kammare och funderar utan att de är ute i verksamheten och prövar olika nya metoder för att stoppa dessa ligor – och de kan ju komma fram till att det är ett stort problem att stoppa utförseln av gods. Dock har möjlighet att ringa polisen om man misstänker stöldgods, och då kan polisen komma och göra de undersökningar av godset som krävs och även beslagta det, antar jag. Polisen kan hur som helst göra det man gör i sådana fall. Den möjligheten finns alltså . När efterhörde med om det ofta är ett problem att polisen inte kommer när tullen stöter på stöldgods vid utförsel svarade att det har varit ett problem vid enskilda tillfällen men att det inte är något generellt problem. Tullen arbetar inte så mycket med stickprovskontroller vare sig vid in- eller utförsel av varor, utan man arbetar underrättelsebaserat. lade man mycket resurser på stickprovskontroller vid in- och utförsel, men jobbar man mer riskbaserat för att på ett bättre sätt kunna använda våra skattepengar och ta mer gods för den insatta arbetstiden. 20 (KD): Jag tror ju inte att , och övriga myndigheter sitter på sina kammare och funderar utan att vara ute i verkligheten. Jag förstår att myndigheterna är det. har rätt i att kan ringa polisen om man upptäcker stöldgods. Problemet är att inte har befogenhet att hålla kvar personer medan man inväntar polisen. Det är alltså beroende av att polisen hinner komma under tullinspektionen. Att nya arbetssätt behövs är för mig därför helt uppenbart. Jag får inget svar på frågan när en ny lagstiftning kommer som ger utökade befogenheter. behöver utökade befogenheter, och har tillkännagett för regeringen att en sådan lagstiftning ska tas fram. Jag har ställt frågan skriftligt och interpellerat, och regeringen svarar att man är fast besluten att slå tillbaka mot stöldligorna och beskriver satsningar på polis och tull och hur förändrade arbetssätt och samverkan ska leda till att fler brott upp. Dessa saker är vi eniga om, fru talman, men själva frågan när en ny lagstiftning kommer svarar regeringen inte på – en lagstiftning som ligger i linje med vad har efterfrågat. I brist på svar från finansministern på när en ny lagstiftning kommer får jag konstatera att det verkar som att svaret på denna fråga är att lagstiftningen kommer . 21 Finansminister (S): Det är oerhört viktigt att man arbetar ännu mer intensivt än med att stoppa dessa internationella stöldligor. Jag har stora förhoppningar om att den ytterligare utökade samverkan vi ser mellan myndigheterna och den metodutveckling som sker i det arbetet kommer att göra myndigheterna mer effektiva än de tidigare varit. Är det så att det behövs lagstiftningsförändringar kan man komma med sådana förslag, och det kommer regeringen givetvis noga att begrunda. Vi kommer givetvis också att försöka säkerställa att vi har en lagstiftning som är så effektiv som möjligt så att vi verkligen använder de resurser vi lägger på detta så effektivt det bara går. säger att man inte har rätt att kvarhålla personer. Nej, men man kan göra det så länge tullinspektionen pågår. Frågan är om det är ett stort problem att polisen inte hinner komma innan tullinspektionen är klar. Enligt uppgifter till oss kan det vara ett problem i enskilda fall, men det är generellt sett inte ett stort problem att polisen inte hinner innan tullinspektionen är färdig. Det tycks alltså vara en samverkan som fungerar mellan tullen och polisen. Jag tror att det finns ytterligare utvecklingsmöjligheter inom det här området. Jag ser fram emot utvecklingsarbetet och kommer att noggrant titta på förslag till lagstiftningsförändringar och på vilka behov myndigheterna har för att kunna arbeta på ett så effektivt sätt som möjligt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellationerna 2018/19:143 och 144 om reseavdragets betydelse för matchningen på arbetsmarknaden 22 Finansminister (S): har frågat mig om jag ser ett behov av att ändra så att reseavdragen bättre överensstämmer med verklighetens kostnader och hur jag ser på reseavdragets betydelse för matchningen på arbetsmarknaden. har även frågat arbetsmarknadsministern hur hon ser på reseavdragets betydelse för matchningen på arbetsmarknaden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Som nämner är reseavdraget föremål för utredning. En kommitté ska se över dagens system för reseavdrag och analysera hur ett avståndsbaserat reseavdrag kan utformas. En viktig utgångspunkt är att det ska vara möjligt att bo och verka i hela landet, även där kollektivtrafikalternativ saknas eller är begränsade. En annan utgångspunkt för kommitténs arbete är att utforma regler som ska bidra till regionförstoring och därigenom underlätta rörligheten på arbetsmarknaden. Utformningen ska också bidra till klimatmålet för transportsektorn 2030. Det finns alltså flera aspekter av reseavdraget som ska belysas. I punkten 23 i januariavtalet föreslås åtgärder för att göra det möjligt att leva och bo på landsbygden, bland annat att ett avståndsbaserat reseavdrag införs. ska lämna sitt betänkande . Efter det följer sedvanlig beredning i . 23 (M): Jag tackar finansministern för svaret, även om jag är lite besviken över att hon tar båda svaren. Det hade varit intressant att även belysa det här ur arbetsmarknadssynpunkt och få svar på frågan. Men jag får återkomma till henne på annat sätt. Som jag sa i en tidigare debatt är ett avlångt land med stora avstånd, och bilen behövs faktiskt i hela landet. Det gäller inte bara de som har rätt till reseavdrag utan även människor som inte arbetar, exempelvis studerande, sjukskrivna, arbetssökande och pensionärer – människor som behöver bilen i vardagslivet. De som arbetar behöver också bilen för annat än arbetsresor. Jag nämnde tidigare hur viktigt det är att de gröna näringarna fungerar och att det i stor utsträckning är människor på landsbygden som driver de verksamheterna. Det skulle inte fungera utan att människor har möjlighet att ta bilen till sina arbeten. Med detta sagt är reseavdraget som sagt viktigt även för arbetsmarknaden. Tack vare bilen kan arbetssökande ta ett jobb på annan ort. Och en arbetsgivare kan hitta arbetskraft över ett större område. Bilen gör helt enkelt arbetsmarknadsregionerna större och underlättar matchningen på arbetsmarknaden. För arbetstagaren är reseavdragen ofta ekonomiskt avgörande för möjligheten att ta ett jobb lite längre bort utan att behöva flytta. Det senare kanske är helt omöjligt med hänsyn till övriga familjemedlemmars arbeten eller studier.