prot · H7099 · 2019-09-24 00:00:00 — Tredje vice talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdragen som suppleant i arbetsmarknadsutskottet och i . Kammaren biföll dessa avsägelser. § 2 Anmälan om kompletteringsval Tredje vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som suppleant i arbetsmarknadsutskottet. Tredje vice talmannen förklarade vald till § 3 Meddelande om frågestund Tredje vice talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2019/20:2 Interpellation 2019/20:2 Könsdiskriminering i av Amineh Kakabaveh (-) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Interpellation 2019/20:4 Interpellation 2019/20:4 Fängslade strejkande arbetare i av Amineh Kakabaveh (-) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Interpellation 2019/20:9 Interpellation 2019/20:9 inblandning i norska angelägenheter av (KD) Interpellationen kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2019/20:39, 42, 44, 58, 60 och 61 till kulturutskottet 2019/20:29, 53 och 56 till näringsutskottet 2019/20:45, 54 och 55 till näringsutskottet § 6 Svar på interpellationerna 2018/19:272 och 275 om skattebelastningen på privatbilismen 1 Finansminister (S): och har båda ställt frågor om skatten på drivmedel och om jag anser att skattebelastningen på privatbilismen är rimlig. har också frågat vilka alternativ till bilen jag anser att det finns för landsbygdsbefolkningen. Jag vill inledningsvis säga att jag har förståelse för den oro som många känner för höga drivmedelspriser. Det finns många områden i där man är beroende av bilen. Prishöjningar liknande den , som orsakades av ett stigande oljepris och en svag krona, slår hårt mot människor i dessa områden. Oljeberoendet i transportsektorn gör att vi ständigt påverkas av utvecklingen i och av Opecländernas agerande. såg vi hur en drönarattack i fick stor effekt på oljepriset och därmed också på svenska drivmedelspriser. Drivmedelspriserna är visserligen fortfarande på lägre nivåer än , men de kraftiga variationerna visar att oljeberoendet inte är hållbart, varken ekonomiskt eller för klimatet. Vi behöver i större utsträckning använda biodrivmedel och el för att transportera oss. Precis som vi gjorde med oljan som användes för uppvärmning av våra bostäder måste vi fasa ut de fossila bränslena i transportsektorn. höjs ambitionsnivån inom reduktionsplikten, och inblandningen av biodrivmedel ökar. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att drivmedelsskatterna sänks. Förslaget medför att den högre bnp-indexeringen inte slår igenom 2020, utan skatten vid pump kommer bara att justeras i enlighet med den allmänna prisutvecklingen. Effekten är därmed densamma som när den tillfälliga frysningen av bnp-indexeringen genomfördes i och med budgetbeslut . Jag vill också påpeka att bilarna blivit mer bränslesnåla och att dagens begagnade bilar drar allt mindre bränsle i takt med att fordonsflottan ställs om. Det innebär att det faktiskt inte är dyrare att köra en bil till jobbet än vad det var . Regeringens ambition är att skynda på utvecklingen mot mer bränslesnåla bilar. När jag tillträdde som finansminister hade vi ett system där vanligt folk via skatten fick vara med och bekosta nybilsköp. Supermiljöbilspremien, som den kallades, har vi ersatt med ett bonus–malus-system. Detta innebär att det i stället är de som har råd att köpa en ny bil med höga koldioxidutsläpp som bekostar bonusen till dem som köper en bil med låga koldioxidutsläpp – inte vanliga skattebetalare. I och med övergången till den nya mätmetoden inom systemet, som sker , skärps miljöstyrningen ytterligare. På det sättet styr vi mot en bilflotta med bilar som släpper ut mindre och som dessutom är billigare att köra. 2 (M): Krig är fred, frihet är slaveri och en skattehöjning är en skattesänkning. De första två känner vi igen från , men det sista tillskriver vi finansminister. För, ja, tro det eller ej: En skattehöjning på drivmedel kallar finansministern alltså för en skattesänkning i sitt svar. Att landets finansminister står i talarstolen i riksdag och helt skamlöst påstår att en skattehöjning är en skattesänkning är både orimligt och ovärdigt. Hon vet såklart att det inte finns någon skattesänkning på drivmedel i regeringens budget – skatten kommer att öka . Möjligen kan man ändå med lite god vilja se positivt på finansministerns försök att vilseleda om drivmedelsskatterna. Att finansministern i största skattehöjarparti uppenbarligen skäms så mycket för sina skattehöjningar att hon i stället kallar dem skattesänkningar är kanske ett tecken på begynnande insikt. Denna interpellation ställde jag . Det har ju gått , och mycket har hänt i svensk politik och samhällsdebatt i denna fråga . Jag kan dock konstatera att för Socialdemokraterna verkar protesterna mot det höga bensinpriset ha gått spårlöst förbi. För många av oss andra har det däremot blivit ännu en påminnelse om hur många i som är helt beroende av bilen för att kunna arbeta, studera eller helt enkelt leva ett normalt liv. Finansministerns svar är avslöjande. Hon skyller det höga bensinpriset på kronförsvagning och världsmarknadspriser. Dessa är självklart saker som påverkar drivmedelspriset, men hon glömmer att skatter och moms på skatten står för en betydande del av drivmedelspriset vid pump. Detta råder regeringen och ministern över, och det kan hon inte skylla på någon annan. kostade bensinen nästan i genomsnitt. av priset beror på koldioxidskatt, energiskatt och moms. Nästan per liter bensin utgörs av skatter. Vi kan också konstatera att bilismen betalar långt mer i skatt för drivmedlen än vad som motsvaras av samhällskostnaderna som bilismen medför. Statens egen myndighet, Trafikanalys, har visat förhållandet mellan de skatter bilismen betalar och de kostnader bilismen medför i form av utsläpp, buller, olyckor och vägslitage. Trafikanalys uppskattar att bilismen betalar av sina kostnader. Bilismen är alltså enligt statens egen myndighet en kassako. Bilismen är överbeskattad. Det är allvarligt i ett land som är stort och glesbefolkat och där vi politiker så ofta talar om att hela landet ska leva. Det finns en verklighet utanför storstäderna som alltför många vänsterpolitiker inte verkar se. Överbeskattning av transporter medför dessutom problem för näringslivet att rekrytera personal. Det driver också upp arbetslösheten och försämrar tillväxten. har med detta som bakgrund tagit beslutet att i vår budget föreslå en skattesänkning på drivmedel på totalt per liter. Vi moderater visar med vårt förslag att vi tar landsbygdens problem på allvar. Drivmedelsskatterna slår oerhört hårt mot människor på landsbygden. Vår skattesänkning gynnar alla, inte bara dem som bor i vissa utpekade kommuner och som får del av regeringens blygsamma skattesänkning på . Socialdemokraterna och finansministern står helt tomhänta och har inget alls att erbjuda dem som bor på landsbygden i stora delar av . Då återstår endast att försöka vilseleda genom att kalla en skattehöjning för en skattesänkning. Men jag ska ge finansministern en chans till. Vad är finansministerns svar till alla de landsbygdsbor som inte får del av regeringens skattesänkning men som plågas av allt högre drivmedelsskatter, som upplever att deras privata bilresande är en kassako för regeringen och som inte har råd att köpa en ny bränslesnål bil? Är det lådcykel som gäller? 3 (M): Jag ställde två frågor med koppling till regeringens bensinskattehöjningar men fick tyvärr inte svar på någon av dem. I finansministerns mycket generella svar angav ministern att det finns många områden i där man är beroende av bilen – det började ju mycket lovande. Det visade också på en viss förståelse hos finansministern, men den blev ganska kortvarig. Ministern framhåller sedan ensidigt att orsaken till bensinskattehöjningen är stigande oljepris, svag krona, utvecklingen i , Opecländernas agerande och drönarattacken i . Flera av de här faktorerna påverkar ju bensinpriset till viss del, men finansministern nämner inte regeringens egen del av höjningen, som dessutom är påverkbar. sänker som bekant skatten med per liter under samma förutsättningar. Vi har lyssnat på människor. Och hela ska leva. Ministern fortsätter svaret med att lyfta fram behovet av att människor köper nya bilar som är bränslesnåla, släpper ut mindre och dessutom är billigare att köra. Låt oss konstatera att en ny bil kostar från 300 000 och upp till 1 miljon – en astronomisk summa för många som lever på landsbygden . Elbilar fungerar heller inte, särskilt inte i där jag bor och verkar, eftersom kylan stör. Man kan heller inte dra speciellt tunga släp med elbilarna. Jag har vuxit upp i en liten kommun, , och jag vistas också där mycket . På vägen där pendlar människor till jobbet . Men det handlar också om fritidsaktiviteter, besök hos sjukvården, bibliotek och andra typer av aktiviteter. Vägen, en av många dåliga vägar i länet, gör också att bilarna slås sönder . Det är enorma kostnader – vi talar om – som går till reparationer. Lägg därtill bensinprishöjningen från regeringen. De här människorna ska nu alltså straffas ännu hårdare via regeringens skattehöjning – förödande för människor som bor och verkar på landsbygden. I en tv-intervju berättar en kvinna från kommun att hon pendlar per dag till jobbet, och mannen pendlar 8 mil. Deras bensinkostnader ligger på . Grannfamiljen har flyttat från orten därför att man inte mäktar med att ta de här kostnaderna längre. Reseavdrag anges av finansministern som en kompensation till människor. Men funktionshindrade, studerande och pensionärer får inte ta del av avdraget. Det är alltså inget bra argument. Jag vill att ministern svarar på de frågor som jag ställde och som jag inte fick svar på. Jag repeterar dem: Vad anser ministern att det finns för fullvärdigt alternativ för den betydande del av befolkning som bor på landsbygden? Varför straffbeskattar regeringen gång på gång människor som lever och bor på landsbygden? 4 (M): Tack för två väldigt bra interpellationer av mina kollegor ! Jag vill påstå att det här är en av de viktigaste frågor som vi har att fatta beslut om i just . Vill vi ha en levande landsbygd och ge människor möjlighet att bo i hela , eller ska vi straffbeskatta bort människor från landsbygden? I mitt hemlän har vi många duktiga företagare. Vi har en stor tillverkningsindustri, inte minst i . Jag har gjort väldigt många företagsbesök i , så många att jag tror att någon tidning till och med har räknat ut att jag har kört flest mil av alla riksdagsledamöter. Det är jag stolt över, därför att åka och besöka företagare och fråga dem vad som är viktigt och inte bara lyssna in utan påverka våra egna partier att föra en bättre politik är en viktig del av en riksdagsledamots uppdrag. Jag ska ta ett exempel, fru talman, från och ett fantastiskt bra företag som har funnits länge och som är underleverantör till ett företag i . Företaget tillverkar hytter. Som alla vet är det i princip så med logistiken att en hytt som tillverkas i fraktas via lastbil ned till och är på plats i fabriken . Jag pratade med för att få en uppfattning om ungefär hur långt en långtradare går och hur många lastbilar man har i ett åkeri. Regionchefen för berättade att genomsnittsföretagaren i har en eller två bilar. Bilarna rullar och drar per mil. Det innebär alltså att skattesänkning med per liter diesel förbättrar konkurrenskraften väsentligt för ett åkeri. Ett åkeri som har två bilar, som är genomsnittsstorleken i , kan alltså förbättra konkurrenskraften med . Fru talman, för det lilla åkeriet i , som kör de fantastiska hytterna ned till ! Många åkerier kör på drivmedlet HVO. Det innebär att man i princip är utsläppsfri. Många åkerier kör med Euro 6-motor. Regionchefen för överdrev säkert lite grann, men han sa att i princip bidrar en bil med Euro 6-motor som kör genom en stad till att rena luften i staden. Här är faktiskt finansministern och regeringen svaret skyldiga. Värnar man konkurrenskraften för de små företag som finns runt om i hela ? Eller vill man straffbeskatta bort industrin från ? Om kostnaderna höjs, som gör att det blir svårt för ett företag att konkurrera prismässigt, kommer naturligtvis inte fabriken, i det här fallet i , att finnas kvar där, utan den kommer att flyttas till . Man måste ha en politik för helheten. Man kan inte straffbeskatta bort våra företag från landsbygden. Lägg därtill ett dåligt vägunderhåll. Jag har tidigare debatterat med infrastrukturministern om att vägarna i landet inte snöröjs eller halkbekämpas. Det är inte nog med att man kommer att få betala dyrt för drivmedlen; man får inte ens vägarna halkbekämpade. Jag skulle vilja fråga finansministern om hon anser att man ska kunna bedriva tillverkning i hela med bibehållen konkurrenskraft. 5 (M): När den ensamstående undersköterskan utanför i ska ta sig till jobbet på sjukhuset i tar hon bilen. Det är ungefär enkel resa. Hon tar bilen, för annars hinner hon inte ta barnen till förskolan och skolan. Samma sak är det , då hon måste ta bilen därför att det annars blir svårt att hämta barnen före stängning. Hon behöver också ta bilen när barnen ska till sina kompisar och till fritidsaktiviteter, för att handla mat, gå på med mera. Kort och gott: Hon behöver ofta bilen, för annars klarar hon inte av att jobba eller att ta hand om sin familj. Det här är verkligheten för många på landsbygden i men även i många av våra tätorter. Det är svårt, om inte omöjligt, att klara sig utan bil i stora delar av . är, som alla känner till, ett glesbefolkat land med långa avstånd. Enligt finansministern ska den ensamstående mamman utanför , och alla andra som behöver bilen , minsann vara med och betala för de utsläpp de orsakar. Klimatet hotas om vi inte höjer bensin- och dieselskatterna i ytterligare och ytterligare, för inget kan väl vara viktigare än att rädda klimatet? Hur ser då våra utsläpp ut? Hur mycket påverkar den ensamstående mamman i och alla andra svenskar klimatet med sin bilkörning? står, enligt uppgifter som jag tagit fram från , för av utsläppen av växthusgaser och om vi räknar med vad vår konsumtion orsakar i andra länder. Av dessa utsläpp på av världens utsläpp kommer ungefär en tredjedel från inrikes transporter, där privatbilismen räknas in. En tredjedel av – och finansministern vill fortsätta att höja priset på bensin och diesel, trots att vi ligger i toppen i världen i beskattning, för annars hotas klimatet! Jag får inte det här att hänga ihop. Men finansministern kanske kan förklara för både mig och alla andra hur människor som behöver bilen ska göra för att undvika att alltmer av deras inkomst går till att betala höga bensin- och dieselräkningar. Min andra fråga är vilka alternativ finansministern tycker att människor på landsbygden ska använda i stället för bilen. 6 (M): Jag är stockholmare och borde väl därför inte stå i talarstolen i denna debatt om bensinpriset. Om oss stockholmare sägs det ju att vi alla har så god tillgång till infrastruktur, till allmänna kommunikationer och, inte minst, till alla de cykelbanor som byggs. Det är sant att en del stockholmare klarar sig galant utan att behöva använda bilen särskilt mycket eller ens ha bil. Men detta gäller långtifrån alla. Det finns stockholmare som har svårt att få vardagspusslet att gå ihop. I går träffade jag ett antal rätt så invandrade kvinnor. De talade ändå rätt hygglig svenska tack vare att de alla så snabbt som möjligt sökt sig ut i arbetslivet – ett arbetsliv som faktiskt fordrar en rörlighet. I och för sig träffade jag dem för att dela ut diplom för att de hade lärt sig att cykla – en fantastisk prestation av dem eftersom de inte cyklat som barn, som många av oss andra. Allihop vittnade de för mig hur nödvändigt det är för dem att ha bil för att få vardagspusslet att gå ihop. De behöver bilen för att kunna skjutsa till dagis och för att ta sig till arbetet, ofta på andra sidan stan. Märk väl har de inte bara höga bensinkostnader att slåss mot utan även trängselskatter och inte minst parkeringsproblem. är det till och med svårt att parkera i ytterförorterna utan hög kostnad eftersom stans miljöpartister har sett till att det ska kosta extra mycket pengar. Och i den mån det byggs nya bostäder med garage ligger garagen ofta långt från själva bostaden. Det finns alltså en attityd gentemot bilismen i som gör att det även för stockholmare är svårt att få vardagspusslet att gå ihop. Det är så många olika pålagor. Jag lyssnade på dessa damer med stort nöje och stort intresse, och de var förbluffade över att man vill göra det så svårt för dem att komma in på arbetsmarknaden och i samhället. Det är givetvis inte bara bensinpriset det hänger på, men bensinpriset är en del av den stora kostnad som är förknippad med att de ska kunna komma in på arbetsmarknaden och kunna klara sitt vardagspussel. Därför förenar jag mig med interpellanterna och de andra frågeställarna och undrar varför finansministern och regeringen vill göra det extra svårt för dessa unga kvinnor och alla andra som vill komma in på svensk arbetsmarknad och behöver bilen för att underlätta. Jag vill gå så långt som att påstå att bilen är ett integrationshjälpmedel. 7 (M): Låt mig konstatera att , då denna regering tog över, har man försämrat konkurrenskraften för svensk åkerinäring med per bil med de skattehöjningar man har genomfört på diesel. Dessutom har man försämrat möjligheterna för människor att bo kvar på landsbygden med per mil ytterligare, vilket innebär uppåt per bil och år. För ett hushåll med två tre bilar innebär det en avsevärt större kostnad för att kunna bo kvar på landsbygden. Landsbygden dör, transporterna blir dyrare och dyrare och konkurrenskraften för våra företag försämras. Vi är ett stort och glesbefolkat land som behöver både bilen och lastbilstransporterna. Företag flyttar från landsbygden och , och vi får behålla tomma industrilokaler och en ökande arbetslöshet. Allt som finns kvar med denna landsbygdsfientliga regering är en ökad vargstam på landsbygden och fler naturreservat. Ni försöker förvandla landsbygden till ett museum, och det tänker jag aldrig acceptera. måste också se över sitt bonus–malus-system. I har man högre skatter när man har passerat koldioxid per kilometer på lätta lastbilar medan har samma gräns på lätta lastbilar som på vanliga personbilar, vilket är helt orimligt. Det är orimligt dyrt i att köpa och äga ett hantverksfordon. Detta göra det dyrt för våra små företag, hantverkare, lantbrukare, skogsentreprenörer med flera, som får skyhöga fordonsskatter och dessutom ökade bränsleskatter. Dessa bilar används för att sköta företag och skapa tillväxt och jobb i hela landet. Det är inte bara stenar man kör omkring i dessa lastbilar, utan det förekommer mycket annan hantverksverksamhet runt om i landet. har bland de högsta bensin- och dieselskatterna i . måste ha samma regler och samma skatter som övriga . Annars snedvrids konkurrensen, och företagen och jobben flyttar utomlands. bil- och landsbygdsfientliga regering måste bytas ut. Avser regeringen att se över bonus–malus-systemet och rätta till de felaktigheter som gör att hantverksfordon och annat får orimligt höga skatter? När ni höjer bensin- och dieselskatterna, är då avsikten att människor på landsbygden ska stanna hemma i stället för att åka till jobbet? togs registreringsskatten för bilar bort för att människor skulle byta bil. Det var bra för miljön och trafiksäkerheten. chockhöjer regeringen fordonsskatten på nya bilar, vilket gör att människor tvingas behålla sin äldre bil eftersom det blir olönsamt att byta. Regeringens skattepolitik gör att äldre bilar blir kvar. Är det ett nytt ni försöker skapa i där fordonsparken bara blir äldre och äldre för att människor inte längre har råd att byta bil? Det är inte bra för miljön. Att straffbeskatta nybilsköp innebär att man försämrar för trafiksäkerheten också. Den som inte har råd att byta till en ny bil på grund av nya skatter kommer att ha en sämre trafiksäkerhetssituation. Vilka mätbara klimateffekter kommer er skattechock på landets bilägare och landsbygden att ge? 8 (M): Detta är inget annat än en frihetsfråga för oss som bor på landsbygden. Det är också ett tydligt tecken på en mycket märklig politik från regeringen. Å ena sidan säger man att hela ska leva, å andra sidan höjer man skatten på människors vardag för oss som bor på landsbygden. Det är en förvånande politik från en regering som säger att alla människor i hela ska ha samma möjligheter. Man tar ju möjligheterna från familjer som vill låta sina barn vara med på fritidsaktiviteter som de vill vara med på men som de måste avstå från eftersom det blir allt dyrare att skjutsa barnen dit. har ett jordbruk och ett skogsbruk som ger livskraft och tillväxtkraft på många sätt. Jag och många med mig har jobbat länge för att vi ska ha en livsmedelsstrategi värd namnet. De gröna näringarna ger arbete, välfärd och livsmedel. Våra gröna näringar är livsnödvändiga för öppna landskap och mångfald – och givetvis livsviktiga när krisen kommer. Regeringens budgetproposition ger ökade bränsleskattekostnader för jord- och skogsbrukare med nära per liter . Utslaget på näringen som helhet blir det 500 miljoner. Hur anser och regeringen att denna fördyring i en livsmedelsstrategi för , en livsmedelsstrategi som hela sju partier stod bakom, stärker och ökar den svenska primärproduktionen? Och hur stärker den svensk jordbruks- och skogsindustris konkurrenskraft? 9 (M): har flera av mina kollegor i den moderata gruppen ställt frågan till finansminister : Varför riktar regeringen udden mot alla bilförare? Jag kan vara uppriktig, fru talman, och säga att jag själv är från och har förmånen att bo i innerstaden. Där har man inte bara tillgång till cykelbanor, utan där finns gångstråk och tillgång till buss, pendeltåg och tunnelbana. Med kollektiva färdmedel kan man ta sig till både flyg och järnväg, som binder ihop hela . Det är en förmån som jag och några få till i har. Bilen är inte ett hjälpmedel bara för glesbygden. Man behöver inte åka till , , , eller för att inse att bilen är nödvändig. Man behöver bara ta pendeltåget till våra yttre förorter eller kranskommuner i . Det är bara att åka ut till . Den som bor ute i och jobbar i stan och som inte litar på pendeltåget tar bilen, och den som är småbarnsförälder och hämtar och lämnar på dagis eller träningen är tvungen att ta bilen. när man lyssnar på regeringen kan man tro att bilägande är en genialisk affär, men att äga en bil är rent av en förlust. Inte nog med att det är höga bränsleskatter, utan bilen tappar i värde och har höga försäkringskostnader, slitage, vägskatt och trafikskatt. Det är en ren förlustaffär. Jag kan ta min mor som exempel. Hon är lågavlönad flygplatskontrollant på . När hon ska börja jobba sitt skift finns det inga kollektiva färdmedel som går ut till . Det blir antingen taxi eller bil. Detta innebär att det finns människor här i som är tvungna att ta bilen för att åka till jobbet, för att tjäna ihop till sin enkla försörjning och för att ha råd att betala sin hyra. Detta visar att politiska fundamenta inte funkar i längre. Vanligt folk säger att de måste kunna tanka bilen för att ta sig till jobbet, som finansierar vår gemensamma välfärd. Om det är något en klassisk socialdemokrat borde förstå, fru talman, är det att bilen är ett hjälpmedel för ta sig till jobbet för att finansiera vår gemensamma välfärd – vård, skola och omsorg – och ta hand om våra äldre. Jag kan lova att de flesta människor skulle ha fått mer pengar i plånboken om de hade avstått från bil, men den är helt avgörande för att de ska kunna ta sig till jobbet, betala sina räkningar och i bästa fall kanske spara en liten slant till nästa semesterresa eller till sina barn.