prot · H70923 · 2019-10-22 00:00:00 — När det gäller den stora frågan, brexit, är det en otroligt lång och smärtsam process, både för det brittiska folket som är delat och för oss alla i EU. Det påverkar oss förstås på olika sätt, även när det gäller till exempel långtidsbudgeten. gäller det den ytterligare förlängningen och . Han har uttryckt sig så här: Jag ligger hellre död i ett dike än skjuter upp brexit. Ingen vill väl att han ska hamna död i ett dike. Men vi kan inte heller annat än lyssna på parlamentet, som vill ha en förlängning. Hur får vi då ett ordnat utträde? Är det önskan om att inte ska förlänga avtalet eller brittiska parlamentets önskan om en förlängning som gäller? 19 Statsminister (S): När det gäller långtidsbudgeten och om det finns förståelse överallt i andra medlemsländer för att vår avgift inte ska öka vill jag inte skriva under på det. Enkelt uttryckt ser de länder som är nettomottagare av medel att det här bör öka. De kan även säga: ”Vi kan också tänka oss att öka vår egen del.” Men det beror på att de netto får tillbaka mycket mer. Vi som är nettogivare har en annan filosofi. Någonstans där går skiljelinjen. Vi måste i slutänden hitta en kompromiss som ser till helheten. I fråga om brexit och utträde har formellt mottagit breven. Han vill nu konsultera med medlemsstaternas ledare. Det pågår just . Men vi behöver också veta mer tydligt var britterna står. Det vet vi ännu inte. Diskussioner pågår , och vi vet inte hur omröstningen om lagarna som ska implementeras kommer att gå. Vi måste helt enkelt avvakta och se. För oss har det viktigaste varit att titta på orsaken till en begäran om förlängning, som vi ska ta ställning till. Vi vill göra det mesta för att det ska bli ett ordnat utträde. Det är det bästa för oss. Då har vi lättast att få till bra samarbetsavtal med , både i EU och bilateralt. Vi ska alltså jobba för det. Men det måste såklart finnas ett bra motiv för en förlängning. Men vi är positiva till och redo att diskutera det. 20 (KD): Återrapportering från Europeiska rådets möte Tack för svaret, statsministern! Det känns väldigt osäkert. Förut har premiärministern och parlamentet varit överens om att begära en förlängning. kommer kanske premiärministern och det brittiska parlamentet att ha olika åsikter om EU ska fatta beslut om förlängning. Det kan skapa lite problem. I fråga om själva avtalet har vi fått en hel del underlag. Det läggs ett ganska stort ansvar på det nordirländska parlamentet i Stormont, som kontinuerligt ska utvärdera avtalet. Vad händer i det fall parlamentet efter ett, två eller säger: ”Nej, vi tycker inte att det här är ett bra avtal”? Vad händer då? Börjar vi om på ruta ett? Vad bedömer statsministern kommer att hända då? 21 Statsminister (S): Jag säger återigen att processen för brexit är väldigt osäker. Det är väl så mycket man kan säga. Ingen vågar gissa hur detta ska gå. Avtalet som sådant säger att det nordirländska parlamentet ska utvärdera om de önskar förlängning eller inte. Det var uppe när premiärminister var här i . Vi frågade då tydligt om det. För oss har det nämligen varit viktigt att lyssna på och höra vilka risker de ser. Det här är också den öppning som har gett i förhandlingen. De bedömer inte att risken är stor. Ingenting kan uteslutas, men de bedömer att risken är liten därför att ändå far väl av detta. Skulle man ändå säga att man inte vill vara med kommer helt enkelt andra regler att gälla. Då blir det nog någon typ av gräns på ön. 22 (L): Tack, statsministern, för återrapporten som givits kammaren! Det är nu jämnt i antog den så kallade solidaritetsförklaringen. Den innebar en uttalad solidaritet både mot EU:s medlemsstater och mot de nordiska länderna. Vi ska inte stå passiva om något av dessa länder drabbas av en katastrof eller ett angrepp av något slag. Det har sedan följts upp i och med Lissabonfördragets solidaritetsklausul. I likhet med statsministern beklagar jag faktumet att nu verkar lämna EU. Om så blir fallet faller de bort både från solidaritetsklausulen och från den svenska ensidiga solidaritetsförklaringen. Min fråga är: Vilken beredskap har regeringen för att från och med låta vår solidaritetsförklaring omfatta ett som står utanför EU? 23 Statsminister (S): Det här är ett av de perspektiv som gör att vi är besjälade av att få till ett ordnat utträde. Ju mer ordnat utträdet är, desto bättre samarbete får vi. Återrapportering från Europeiska rådets möte Tyvärr är det bara att acceptera att man har röstat och att brexit ser ut att bli av. I alla samtal jag har haft med såväl som och har vi uttryckt att vi efter brexit vill ha det bästa samarbetet även ur säkerhetssynpunkt. Exakt vad det kommer att utmynna i är för tidigt att säga. Där är vi ännu inte i diskussionen. Jag menar att det är viktigt att vi har den typen av samarbete. Både med tanke på läge och deras kunskap och kompetens är det viktigt att ha med dem i ett samarbete. Flera länder är också intresserade av det. Jag bedömer att vi fort måste komma till den diskussionen. Det har inte heller varit uppe från sida . Men vi ser båda att vi behöver behålla ett starkt säkerhetspolitiskt samarbete. 24 (L): Som jag bedömer det finns det i och för sig ingenting som hindrar den från att lyfta fram en svensk solidaritetsförklaring gentemot . Det beslutar enkom vi själva om. Min tro är att om skyndsamt hade agerat på detta sätt vid en eventuell brexit hade det, förutom att skapa en förväntan om ömsesidighet gentemot , varit ett exempel för andra EU-länder att följa. 25 Statsminister (S): Vi är återigen överens om att diskussionerna med ska fortsätta på en rad områden för samarbete, inte minst om säkerhetspolitik. Jag tycker därför att det är lämpligt att bereda de frågor på det sätt som vi ska bereda dem. Det brukar ge de bästa besluten. Vi har inga schismer med , utan jag tror att de har upplevt oss som en seriös aktör som vill väl och vill ha ett gott samarbete. Det gäller också på det säkerhetspolitiska området. 26 (S): Tack, statsministern, för återrapporten! Det var glädjande att det kunde bli ett entydigt fördömande av det turkiska agerandet och brott mot folkrätten. Det är också glädjande att har fått gehör för ett EU-gemensamt vapenembargo. har självt stoppat vapenexporten, och andra länder följer efter. Vi är även beredda att göra mer. Läget är besvärligt. ligger där det ligger, och oavsett vad måste vi förhålla oss till landet. Det är därför ännu viktigare att vi kan vara tydliga när verkliga brott begås på det sätt som har skett. Jag tänkte även säga något om brexit. Det är lätt att hålla med när han säger att vi måste få brexit gjort, get it done. Det finns en lockelse i detta, eftersom vi har hållit på med frågan och måste gå vidare till nästa. får detta inte leda till att man reagerar spontant. Här står mycket på spel. Jag vill instämma i det som statsministern har sagt här under debatten, att det är viktigt att vi till varje pris undviker en hård brexit för det skulle få väldigt stora konsekvenser. Det är dessutom inte så att man får något gjort bara för att man röstar igenom något och lämnar EU. Efter det har vi hela det stora jobbet kvar där vi ska få fram ett samarbetsavtal med . Det ska ju också fungera. Återrapportering från Europeiska rådets möte Om just detta handlar mina frågor till statsministern . Finns det något mer att säga om det samarbetsavtal och det klimat i vilket vi går vidare efter denna diskussion? Hur påverkas det av de turer som vi ser? har just nu sagt att man inte ska rösta . Men kanske ska det brittiska underhuset heller inte rösta. Vi får se. Hur kommer alltså samarbetsklimatet mellan och att se ut framöver? 27 Statsminister (S): Jag delar uppfattningen om betydelsen av EU:s syn på och situationen där. Vi måste ta det vidare i och med den beställning som jag har refererat till. När det gäller brexit och get it done får det inte ske till varje pris, för då hamnar vi kanske i en förlorad situation. Vi ska naturligtvis anstränga oss maximalt för att se till att det blir ett ordnat utträde. Min bedömning av såväl EU som och och , utifrån den stund som han var med , är att det finns en ömsesidig respekt och förståelse för att situationen är svår. Det finns framför allt en insikt om att vi ligger där vi ligger, också efter ett utträde. Vi har behov av varandra. Jag bedömer alltså att det finns goda förutsättningar. Allting kan så att säga hända på slutet, men EU är väldigt tydligt med att man vill hjälpa till för att få ett ordnat utträde och därför blev denna förhandling över huvud taget av. Bara det är en signal: Vi hade ju ett avtal. Men okej, kan vi följa principerna kan vi tänka oss att förändra några delar i avtalet. Det är nu gjort Signalen var också tydlig om att vi väldigt gärna vill att detta ska fungera. ligger dock bollen hos , och den måste ligga där. Beroende på vad svaret därifrån blir får vi hantera situationen därefter. ska konsultera alla stats- och regeringschefer för att se vad svaret blir utifrån vad som händer. Osäkerheten om detta är så stor att det inte går att gissa. Vi får ta det från det att vi vet svar. 28 (S): Herr talman och statsministern! Jag tror att många av oss tittade på tv och följde debatten i House of Commons. Från att tidigare smått beundrande ha följt deras motsvarighet till statsministerns frågestund, som brukar vara väldigt livlig, och upplevt dem som roliga kände jag mig ganska förskräckt av hur demokratin fungerar just nu i . De har såklart sin tradition, men att till exempel inte alla partiledare får yttra sig i en debatt om landet ska lämna EU är ganska häpnadsväckande. Jag är glad över att vi i alla fall har tillfälle att säga det vi vill säga i vårt eget parlament. Min sista fråga handlar dock om budgeten. Vad tycker du är det bästa argument som biter på dem som vill att ska betala mer? Vad säger statsministern om det? 29 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag lämnar inga synpunkter om demokratin i UK, utan kan bara konstatera att det fungerar annorlunda där än här. När det gäller MFF finns några argument. Dels har vi ett behov av att ha ett reformutrymme. Vi kan inte säga att vi har ett visst reformutrymme framför oss och se svenska folket i ögonen och säga att vi ska gå till . Det går inte. Vi har mycket att göra här. Dels har vi all anledning att se på moderniseringen av budgeten. Vi talar ändå om . Det finns såklart möjligheter att modernisera den. Jag kan förstå att det finns olika behov, även nya behov, men så är det i alla medlemsstater. De får alltid fundera över sin egen budget. Man måste kanske lägga till något, men då får man ta bort något annat. Det går inte bara att lägga till saker även om det är lätt att lägga till saker när det gäller andras pengar. är vi tydliga med att vi vill vara nettobetalare för vi har nytta av EU. Det är alltså inte fråga om det. Vi kan dock inte ta en sådan ökning. Innan nästa talare vill jag fästa kammarens uppmärksamhet på att vi har besök från . I would like to greet the Speaker from the Scottish Parliament, , and his Delegation, a warm welcome to the Swedish Parliament. 31 (M): Tack, statsministern, för återrapporten! De viktigaste förhandlingarna om EU:s nästa långtidsbudget går in i ett avgörande skede. För svensk del har det varit en styrka att vi har haft en bred samsyn och varit tydliga med att tala om en budgetrestriktiv linje, bland annat i syfte att hålla nere den svenska medlemsavgiften och få till en modernare budget. Det är viktigt att hålla fast vid denna linje nu när förhandlingarna går in i slutfasen. Därför är det med oro som jag ändå noterar en viss uppgivenhet när statsministern ofta väljer att poängtera att är ganska ensamt om att driva en budgetrestriktiv linje. Detsamma gäller rabattsystemet. Jag hörde statsministern två gånger säga i återrapporten att man står långt ifrån varandra. Statsministern har även börjat understryka att vårt EU-medlemskap inte bara kan värderas i ekonomiska termer. Det håller jag självklart med om. Men det riskerar att sända signaler till andra EU-länder om att trots allt kan tänka sig en kraftigt höjd medlemsavgift. Att nå framgång i långtidsförhandlingarna är faktiskt möjligt. Det visade vi i förra gången det förhandlades fram en budget och vi var i regeringsställning. Jag tror att det finns en risk att statsministern gör en otjänst om han i detta kritiska skede av budgetförhandlingarna visar tecken på uppgivenhet. Vi står i förhandlingarnas slutskede. Jag inser att det är svåra förhandlingar, men står ganska nära oss i synen på budgetens storlek och rabatterna. Jag har en fråga till statsministern och regeringen huruvida det finns några tydliga röda linjer nu i förhandlingarnas slutskede. 32 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Först och främst får det här med uppgivenhet stå för . Vi är väldigt tydliga med var vi står i diskussionen. Jag kan dock inte säga annat än att EU är betydelsefullt för . Annars hade vi aldrig gått med eller försvarat medlemskapet. Det är klart att det är betydelsefullt för oss. Vi menar dock att volymen på förslaget är för hög. drar sig ett stort medlemsland ur unionen. Då måste man se över budgeten. Det hade vilken annan förening som helst gjort. Man kan modernisera budgeten. Vi i måste naturligtvis titta på vår avgift. Vi är tydliga med att vi tänker hålla nere avgiften. Man måste se på fördelningen mellan politikområdena. Man måste se på återflödet och titta på rabatter eller korrektionsmekanismer. Att se på helheten är för mig det bästa sättet att hantera en sådan här förhandling. Sedan kommer det naturligtvis att kunna komma till en gräns. Men att nu säga var den gränsen går vore inte speciellt framgångsrikt, skulle jag nog säga. Låt oss fortsätta att ha den här diskussionen, dels naturligtvis här i parlamentet, dels tillsammans med de andra medlemsstaterna. Ett flertal länder har samma uppfattning som vi: , , och . Men man ska komma ihåg att det är många länder som är nettomottagare, och de har en annan uppfattning. Det var den jag redogjorde för tidigare. Det här blir alltså tufft, men jag tror att det bästa sättet att säkerställa bra resultat är att se till helheten. 33 (M): Jag tackar statsministern för svaret. Även på föregående talares fråga fick vi klara svar angående tydligheten. Jag vill också framhålla att vi har varit överens om detta i . För att vara framgångsrik i förhandlingar behöver man vara tydlig. Det gäller särskilt så här i slutet av förhandlingarna. Jag har en fråga om konditionaliteten, som togs upp i återrapporten alldeles . Den är viktig för och för . Vi har verkligen välkomnat den som en viktig del av bland annat kampen mot korruption. Men jag skulle vilja höra lite mer. Det finns nämligen även där en viss oro; det har kommit vissa signaler från statsministern om att det finns ett motstånd i denna fråga. Hur hårt är statsministern beredd att driva frågan om konditionalitet för att se till att detta blir verklighet? 34 Statsminister (S): Det återstår att se om vi är i slutet av förhandlingarna. Jag bedömer nog inte att vi är där. Det här kan komma att ta tid. Det kan komma att ta till, och det är lika bra att vara uppmärksam på det. Vi har inte bråttom. Vi vill naturligtvis få till detta, för då löper alla program på bra. Men vi tänker inte göra någonting förhastat. Vi ska ha ett bra förhandlingsresultat. Konditionaliteten har inte minst drivit hårt som ordförandeland. Man har nått framgång i den meningen att det nu även bland dem som förut var emot är flera länder som säger att de kan tänka sig ett sådant system. Men som sas i ett tidigare replikskifte vet vi inte hur det blir. Det är en sak att prata om principen, men det är när man kommer till detaljerna som man får se vad detta innebär, vilka faktorer som ska avgöra och hur mekanismen ska se ut. Detta är alltså inte ”hemma”, men det finns en större förståelse, en större insikt om att man måste stå upp för EU:s grundvärderingar för att det här ska fungera. Återrapportering från Europeiska rådets möte Återrapporteringen var härmed avslutad. § 2 Justering av protokoll Protokollen för justerades. § 3 Meddelande om statsministerns frågestund Förste vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister (S). § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2019/20:41 Interpellation 2019/20:41 Barns idrottande och bullernivåer av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. Interpellation 2019/20:46 Interpellation 2019/20:46 Utvecklingstid av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang. § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2019/20:3395–3397, 3400 och 3402 till utrikesutskottet 2019/20:3393, 3394, 3398, 3399, 3401 och 3403 till utrikesutskottet § 6 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:JuU3 Fortsatt giltighet av lagen om försök med tillgänglighetsdelgivning i brottmål 2019/20:CU2 Elektroniska fraktsedlar vid vägtransport 2019/20:FiU8 Statistik över hushållens tillgångar och skulder 2019/20:FiU16 Statistik på upphandlingsområdet 2019/20:FöU2 Skyddsobjekt och obemannade farkoster 2019/20:KrU2 Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2019/20:MJU4 om Klimatklivet 2019/20:NU5 om regionala exportcentrum 2019/20:NU6 om jämställdhet i låneverksamhet 2019/20:NU7 Första kontrollstationen för energiöverenskommelsen 2019/20:AU3 Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap § 7 Svar på interpellationerna 2019/20:32 och 40 om dumpade gifttunnor 35 Miljö- och klimatminister (MP): har frågat mig vilka specifika åtgärder jag och regeringen har vidtagit för att påskynda arbetet med att ta upp eller motverka riskerna med gifttunnorna i mellan och . har vidare frågat mig vilka specifika regeringsuppdrag som har getts till rörande situationen med gifttunnorna utefter kusten i samt vad regeringen avser att vidta för åtgärder för att identifiera gifttunnornas placering mellan och inklusive . Även har frågor om de gifttunnor som dumpats bland annat utanför . har frågat mig om jag delar hans syn att det är viktigt att snabbt göra något åt tunnorna samt vad jag och regeringen avser att göra för att tunnorna ska tas om hand. Slutligen har både och frågat mig vad regeringens bedömning är att det kommer att kosta att ta upp eller täcka över de dumpade gifttunnorna samt vilken tidsplan som finns för arbetet. Eftersom samtliga frågor från riksdagsledamöterna rör de dumpade gifttunnorna mellan och ger jag här ett samlat svar. Att sanera förorenade områden från miljögifter är en viktig fråga för regeringen. Det har regeringen visat gång på gång genom ökade medel till anslaget för sanering av förorenade områden. Anslaget har aldrig varit så stort som det är . Det uppgår till nästan jämfört med 2014. Jag vill påminna om att för beslutade att anvisa mindre till anslaget jämfört med det som regeringen föreslog i budgetpropositionen . På regeringens förslag förstärktes därefter anslaget i vårändringsbudgeten . Regeringen har dessutom satsat särskilda medel som är öronmärkta för just minskade miljögifter i hav och vatten, bland annat för sanering av förorenade sediment. Regeringen arbetar aktivt för renare hav och vatten. Det statliga bidraget för sanering av förorenade områden är till för insatser där det inte finns någon ansvarig som kan betala hela eller delar av insatsen. har tagit fram en nationell plan för fördelningen av medel för att se till att efterbehandlingsåtgärder genomförs vid de mest prioriterade förorenade områdena. För mig är det viktigt att vi hanterar våra gamla miljöskulder på ett ansvarsfullt sätt genom att minska risker för människa och miljö. Regeringen har genom ökade medel möjliggjort ett mer aktivt arbete så att fler förorenade områden kan undersökas och åtgärdas. Men det finns tyvärr många förorenade områden i , varav hela 8 000 bedöms utgöra stor eller mycket stor risk för människor hälsa och för miljön. Bara i och finns nästan 600 objekt i riskklass 1 och 2, varav nästan 100 objekt i riskklass 1. Prioriteringarna på både regional och nationell nivå är därför nödvändiga för att kunna hantera de områden som utgör störst risk. Jag delar och oro, och jag anser att det är angeläget att man kan genomföra undersökningar för att bedöma på vilket sätt tunnorna utgör en risk för människors hälsa och miljön och därefter besluta om lämpliga åtgärder. Länsstyrelserna arbetar utifrån sin uppgift som tillsynsmyndighet. i arbetar nu med ett tillsynsärende för att kunna fastställa det miljörättsliga ansvaret vad gäller det utpekade dumpningsområdet utanför . har endast ca 3 600 av de dumpade tunnorna identifierats. Regeringen gav flera myndigheter, däribland länsstyrelserna, i uppdrag att tillsammans ta fram bättre kunskap för att hantera förorenade sediment i hav och sjöar. Dessa uppdrag kan bidra till bättre kunskap om bland annat resterande dumpade gifttunnors lokalisering och risker. Regeringen har inga beräkningar på vad det skulle kosta att täcka eller ta upp de dumpade gifttunnorna. Det är svårt att veta när inte undersökningarna och riskbedömningarna är gjorda. Men bara själva undersökningen av tunnorna i dumpningsområdet uppskattas kosta mellan ungefär 10 och . Det vi vet är att både undersökningar och saneringsåtgärder är kostsamma och ofta tar tid samt att regeringen har gjort flera satsningar på sanering. Dessutom behövs mer kunskap om förorenade sediment och spridningen av miljögifter i hav och vatten, ett arbete som regeringen har påbörjat. 36 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Jag tror att väldigt många är förvånade över att det kan ligga 23 000 dumpade gifttunnor i med upp till kvicksilver i dem utan att regeringen har vidtagit några som helst åtgärder på området. När man går in på regeringens hemsida och skriver ”gifttunnor” kan jag berätta vad svaret blir. Prova gärna själv. Det blir noll. Det finns inte ett enda initiativ på regeringens hemsida när man söker på ordet gifttunnor på regeringens hemsida. Om man söker efter regeringsuppdrag till i hittar man inget. Det finns inget regeringsuppdrag om att i ska arbeta med gifttunnorna. Det kan naturligtvis bero på, som statsrådet säger i svaret, att man har pekat ut i att jobba med frågan. Men även om man har gjort det finns det inga tydliga regeringsuppdrag om att hantera frågan. Det tycker jag är bekymmersamt. Jag läste en intervju i med en miljökämpe i som heter . Hon säger ganska uppgivet: Politikerna pratar, men det händer väldigt lite. Det är ungefär så man tyvärr måste säga om statsrådets svar. Jag tror att många förväntar sig att statsrådet ska agera väldigt kraftfullt för att ta upp kvicksilvret ur vattnet. Det här är miljöpolitik på riktigt. Varje minut som går, vi står här och pratar i talarstolen, riskerar vi att tunnorna vittrar sönder. Vi riskerar att tunnorna går sönder. Vi riskerar att giftigt kvicksilver åker ut i . Jag hade gärna velat se en kraftig handlingsplan från statsrådet. Jag hade velat se ett tydligt regeringsinitiativ där man konstaterar att det är oacceptabelt att vi inte vet var 20 000 gifttunnor befinner sig mellan och . Våra myndigheter vet inte var 20 000 gifttunnor befinner sig. Vi vet att de är någonstans i vattnet mellan och , men vi vet inte var. Jag tycker att det är otillständigt. Det är organiserat så i att det är regeringen som har initiativrätten. Det är regeringen som via sina regleringsbrev kan styra sina myndigheter. Det är regeringen som har hela initiativrätten på området. Det pågår en utredning på i , som min kollega kommer att prata om. Man har hållit på att utreda vem som är ansvarig. Jag menar att vi inte kan vänta till. Det är inte ens säkert att de företag finns som hade alla tillstånd och gjorde allting rätt, även om vi aldrig skulle acceptera det.