prot · H60952 · 2019-02-13 00:00:00 — Om vi ska börja med vår tidigare försvarspolitiska talesperson valde han, precis som sa, att lämna partiet och ansluta sig till ett annat parti. Det fanns nog flera skäl till det. Beträffande Nato har , som jag nämnde tidigare, verkat för en upprustning av det svenska försvaret, vilket är en grundförutsättning för att vi ska kunna försvara vårt territorium. Och det är bara vi som kan ha ett starkt intresse av att försvara vårt territorium. Men vi föreslår också en försvarssamverkan med , vilket skulle trygga hela vårt område. När det kommer till Nato i övrigt är det en stor allians som dessutom är ganska bräcklig och vars två största länder, och , styrs av ledare som Erdoğan och Trump. I har vi dessutom sett hur Natoländer indirekt slåss mot varandra. Jag vet inte om det här är syn på en stabil allians att gå in i, men det är ingen syn som jag delar. 49 (C) replik: Jag kan förstå att det kanske kan vara svårt för att tänka att man inte ska ha inflytande på alla områden i en regeringspolitik. Det var väl det som man drömde om från sida när man röstade ja till en M-KD-budget och så vidare. Från vår sida är vi tydliga. Vi har ställt upp ett antal punkter i januariavtalet och är en tydlig opposition, så vi har till exempel inte förhandlat utrikesdeklarationen. Den står regeringen för. Det är intressant att höra när och talar om demokrati. Vad är det för demokratisyn som står upp för? Är det den liberala demokratin eller är det Orbáns demokratisyn som framförs av ? När nu drar ned på biståndet hör jag en och annan röst som talar om att utveckling i de fattiga länderna leder till att människor får förmåga att röra sig, kanske migrera till och kanske till . Detta är ju någonting som inte vill se. Är det månne därför drar ned på biståndsbudgeten? 50 (SD) replik: Nej, vi sänker vår biståndsbudget av den enkla anledningen att det har förts en väldigt oansvarig ekonomisk politik i . Trots högkonjunktur har vi sett omfattande problem som troligtvis kommer att förvärras, inte minst nu när vi står inför en lågkonjunktur. Detta är någonting som jag hade hoppats att fler partier skulle ta på allvar. Det är trots allt som är vårt främsta ansvar som svenska riksdagspartier. är anhängare av att hjälpa människor som har det svårt, inte minst genom biståndet. Det är därför som vi år har haft mest generösa biståndsbudget efter att de andra partierna har gjort sina avräkningar. Vi är alltså varma anhängare av att hjälpa människor som har det svårt, även personer som har det väldigt fattigt och är benägna att lämna sina hemländer. Jag skulle säga att saknar trovärdighet med tanke på överenskommelsen. Om nu utrikespolitiken hade varit så viktig skulle man åtminstone ha lyft upp någon annan punkt än enprocentsmålet i biståndsramen. Jag ser inte hur man kan kritisera regeringen med vetskapen om att det faktiskt är regeringen, vilket jag sa tidigare, som äger utrikespolitiken. Vi kan inte göra särskilt mycket i den här kammaren när det kommer till utrikespolitik, och det vet . Trots det har man inte lyft fram detta i januariöverenskommelsen. Beträffande vet jag inte om vi någonsin har uttalat något stöd för de kritiserade reformer som Orbán har genomfört, i annat fall får gärna rätta mig. Och är Orbáns parti ett samarbetsparti till ? Nej, det är det inte. 51 (C) replik: Det vore spännande att få höra vad det egentligen är för demokratisyn som står för. Den handlar uppenbarligen inte om Maduro, och det är bra, och inte heller om en del andra som berördes tidigare. Men jag hör ingen kritik mot dem som tar fajten mot den liberala demokrati som vi har byggt upp, som tjänat och så väl och som är grunden för hela EU:s arbete. Är det detta som numera vill komma in i EU och försöka förändra tillsammans med Fidesz och de krafter som verkligen vill demontera vår liberala demokrati? Svaret på frågan måste komma, herr talman. 52 (SD) replik: Det som refererar till, liberal demokrati, beträffande EU tycks vara överstatlighet, det vill säga den direkta motsatsen till demokrati. förespråkar i stället det som kanske känner som närodlad politik: att besluten ska fattas nära folket. Det är därför vi önskar reformera EU inifrån så att besluten fattas av rätt beslutsfattare, inte av byråkrater i utan här i av de människor som faktiskt påverkas av besluten. I övrigt när det kommer till demokratiarbete har vi en egen motion på området där vi bland annat förespråkar ett nytt länder. Vi har yttrat vikten av fria medier och demokratiska rättigheter för samtliga invånare, egentligen överallt i världen. Den synen är inte särskilt otydlig, men om den uppfattas så skulle jag gärna förtydliga den ytterligare. 53 (KD) replik: Vi har kunnat läsa om att har skiftat position när det gäller Europeiska unionen. Det är uppenbarligen inte längre aktuellt att driva frågan om ett svenskt utträde. Detta ska naturligtvis välkomnas. Om det beror på politisk strategi och taktik eller om det beror på ett nyvunnet engagemang för Europasamarbetet återstår än så länge att se. Om jag förstått det rätt har utgångspunkten för kritik mot EU till stor del byggt på en principiell hållning mot internationalism och överstatligt beslutsfattande. När detta nu uppenbarligen ändå bedöms som acceptabelt i de sammanhang som handlar om Europeiska unionen skulle det vara intressant att veta vad som gäller även i andra sammanhang av internationellt samarbete. På det säkerhetspolitiska området driver tillsammans med , och Liberalerna ett svenskt Natomedlemskap. Anledningen är en insikt om att få länder klarar sig på egen hand när det gäller att försvara sig. För att bygga säkerhet krävs det samarbete och samverkan på olika sätt. Min fråga är om efter omsvängningen när det gäller EU också kan tänka sig att byta åsikt när det gäller ett svenskt Natomedlemskap. 54 (SD) replik: Tack, , för frågan! När det kommer till det säkerhetspolitiska området – precis som jag nämnde i ett tidigare replikskifte – är det främst vi här i som bryr sig om säkerheten i vårt territorium. Sedan har vi lyft fram vikten av att skapa ett försvarsförbund med . Vi har gärna goda relationer till Nato. Vi vill se ett utvecklat samarbete under förutsättning att kan bevara sin alliansfrihet. Vi ser inte Nato som en garant för vår säkerhet. Som jag också nämnde har vi ett stort behov av att rusta upp vårt eget svenska försvar. Låt oss börja där! 55 (KD) replik: Det låter som att fortfarande har en väg att vandra när det gäller synen på vikten av internationellt samarbete. Jag noterar att partiet i den här frågan finns på samma sida som vänstersidan tillsammans med Socialdemokraterna, och . Om verkligen vill visa på ett internationellt engagemang är det omöjligt att komma ifrån ett internationellt säkerhetspolitiskt samarbete. Den grundläggande frågan som då måste ställas till är ju: Tror att säkerhet byggs bäst och mest effektivt genom internationell samverkan? 56 (SD) replik: Svaret är väldigt tydligt: Ja. Vi är väldigt öppna för goda relationer till all världens länder. Vi ska föra en dialog med alla, precis som någon här tidigare sa. Det gäller öppna demokratier, välfungerande länder eller länder som påminner om . Vi bör ha en dialog med samtliga länder, och det kan vi också ha på flera sätt. Vi kan använda oss av EU som finns för att där diskutera med andra länder. Vi är också varma anhängare av FN, även om inte allt fungerar perfekt. Det gäller också och så vidare. Samtal med andra länder är en grundförutsättning för att vi också ska kunna främja diplomati och demokrati i världen. 57 (L) replik: har genomfört krigsövningar och mobiliserat hundratusentals man. Man har övat kärnvapenanfall mot . Från kan nå större delen av vårt land. rankas nu i frihetsrankningsindex lägre än . Med den osäkra tillvaron i vårt närområde och i inser Liberalerna att försvarsambitioner måste öka. Det är glädjande att även vill öka försvarsanslagen, men de verkar inte göra det mot bakgrund av utvecklingen i . I valrörelsen fick partiordförande frågan om han kunde välja mellan och , och det kunde han inte. I budgetmotion nämns bara två gånger. Det är lika som Nato nämns. tycks inte vilja göra någon distinktion mellan dessa parter, utan man hänvisar till spänningen dem emellan. När man läser texter och lyssnar på er partiordförande tycks ni likställa Nato med den ryska aggression som har angripit två grannländer. Så frågan är: Vilken aktör anser vara den största risken för svensk och europeisk fred? Är det Nato eller är det ? 58 (SD) replik: Jag och som parti har varit tydliga med att är det största säkerhetspolitiska hotet mot , i alla fall som nation. Sedan finns det andra former av extremism som också är ett problem. Men är absolut det största hotet. 59 (L) replik: Tack för svaret! Då blir den logiska följdfrågan: Varför ägnar sig i så hög grad åt att motverka och motarbeta Nato? Om nu är det största hotet mot svensk säkerhet borde givetvis ett närmande till Nato och ett framtida medlemskap vara den logiska följden av detta. Vi ser hur säkerhetsstrukturerna i undermineras och utmanas av det ryska agerandet. Det är väldigt viktigt att stärka Natosamarbetet, inte minst i vår del av världen, med tanke på säkerhetsdimensionen när det gäller de baltiska staterna. är inte någon obetydlig underhuggare i , men det finns ändå en som befinner sig högre upp i hackordningen, och det är ju partiordförande . Han kunde bevisligen inte välja mellan och . Jag förstår att är beredd att välja, men när partiordföranden inte är beredd att göra det blir frågan: Vad innebär då en röst på i Europavalet senare i vår? Innebär det en röst för att man ser det hot som nu utgör, eller innebär det något annat? 60 (SD) replik: handlar det här inte om att man inte kunde välja. Det är självklart att vår partiordförande skulle välja en demokrat framför en auktoritär ledare som . Däremot handlar det om att när man kan säga pass säger man gärna det. Det handlar om två ledare som på olika sätt styr en region på ett överstatligt sätt. Men självklart väljer man demokraten framför antidemokraten. När det kommer till militär samverkan med Nato har jag sagt att jag inte ser hur vi på något sätt skulle motverka Nato. Däremot är vi inte öppna för att gå med i Natosamarbetet. Men vi samverkar gärna med Nato eller Natoländer, inte minst med våra grannländer. Det är absolut inte aktuellt när det gäller . 61 (C): utrikespolitik ska säkra såväl befolkningens liv och hälsa som grunderna för vårt samhälle. Vår demokrati, mänskliga fri- och rättigheter och oberoende rättsväsende utmanas . Den fria världen krymper inför våra ögon. De strukturer som vi har byggt upp undermineras. Det krävs att vi samlar oss för att stärka motkrafter. på ruinerna av folkmord och brott mot mänskligheten bildades och för mänskliga rättigheter – detta för att rida spärr mot totalitära förtryckarregimer, mot fascism, nazism, antisemitism och diktaturer, detta för att förhindra att människor delades upp efter etnicitet, religion, hudfärg och sexuell läggning för förföljelse och brott mot mänskligheten. redovisar att den demokratiska utvecklingen i världen för går bakåt, nu inte bara i nya utan också i gamla demokratier. Detsamma gäller korruptionens utbredning, och sambanden är obestridliga. har en viktig roll att med likasinnade länder stå upp för de liberala värden på vilka vårt välstånd och frihet bygger. Vi ska göra det tillsammans i , i EU och genom att utveckla den transatlantiska länken med och . Vi ska självklart, oaktat brexittider, värna och utveckla samarbetet med . Vårens Europaparlamentsval gäller verkligen framtiden för de grundläggande värden som vi skrivit under på. De trojanska hästarna trampar på nytt. Vi hör dem långt borta, men ändå nära, i form av Xi . Vi ser hur , Erdoğan, Alijev, Orbán, Kaczyński, Salvini, Strache med följare söker attackera grunderna för vårt välstånd, vår demokrati och vårt . Järnridån drogs ned i öst mot våra öppna, fria och demokratiska länder. Det slutna, ofria kommuniststyret dikterat från Kreml höll östra i ett järngrepp som tydligt manifesterades med . diskuterades ett nordiskt försvarsförbund. Då bildades Nato. valde bort dem båda för neutralitet. Det var då. har vi tagit ställning, lämnat neutraliteten, gått med i EU och uttalat solidaritet om någon angriper våra nordiska grannar eller annat EU-land. Efter och och kommunistpartiernas fall i östra upplevde frihet från hot och valde då att tillsammans med gå med i EG. Vårt säkerhetspolitiska läge är inte gott. Det kräver att söker lösningar för en ny tid. Vi kan inte bara samarbeta militärt med i krigstid, bilda en allians, utan vi måste bygga upp den nordliga dimensionen med –, med EU och som medlem i Nato. Vi väntar oss militärt stöd, men då måste vi ge våra grannar garantier. Det gör vi genom ett Natomedlemskap. Först då skapar vi tydlighet om vår hållning och medverkar till att höja de konfliktavhållande trösklarna i vår del av och att bygga fred. Det gäller såväl runt som vid och i norra . ska undanröja hot tillsammans med andra. Hoten kan se olika ut men är ytterst militära. Det är lätt att inse att ensam inte är stark. ska inte vara en gråzon mellan och . är det Putins som den svenska militära alliansfriheten tjänar väl. Den bjudningen måste upphöra. Tillsammans med våra vänner måste vi bygga säkerhet syftande till att avhålla både från hot och militära angrepp. bör sikta till att söka medlemskap i , gärna tillsammans med . vill se en kärnvapenfri värld. Vägen dit kan bara gå genom en balanserad, trovärdig och verifierbar nedrustning via att fortsatt arbeta för NPT, och provstoppsavtal och genom att försöka stärka dessa. ska inte tillträda den konvention om kärnvapenförbud som regeringen röstade för. har även regeringens utredare kommit till den slutsatsen. Vi har sett hur har gjort kärnvapen till en del av en konventionell militär konflikt, hur har underminerats och har sagts upp av båda parter. Detta är en verklighet som påverkar våra grannar och samarbetspartner och som påverkar oss. vill inte att på nytt ska tvingas att anpassa sig och bli måltavla för ryska hot. Vi har sett hur Kreml under med korruption, propaganda och hybridkrigföring har försökt stoppa länders fria val att närma sig EU och Nato. När vi firar med det östliga partnerskapet finns rysk militär i , , och östra . gick från hot till att invadera och ockupera delar av och samt olagligen annektera . Det driver krig i Donetsk och Luhansk. vill se en fortsatt och stärkt sanktionsregim tills förfogar över sitt territorium. Vi betonar respekt för territorium och vill efter giftmord och Kertjsundsangreppet få en Magnitskijlagstiftning på plats. EU är viktigaste utrikespolitiska arena. Genom att stärka EU:s röst kan vi nå längre i försvaret av våra värden och skydda våra medborgare och våra intressen globalt sett. och EU ska stå upp för frihandel, hållbara villkor och marknadsekonomi samt för ett EU som tar ledarskap för de stora gränsöverskridande utmaningarna och för miljö- och klimatarbetet. FN är en hörnsten i utrikespolitiken för och EU. Den internationella rätten ska hävdas, och arbetet för fred, frihet och försoning ska stödjas. Agenda 2030 är en vägkarta till global utveckling. ska i samverkan med EU och likasinnade utveckla en effektiv och modern utvecklingspolitik på grundval av Agenda 2030. Frihetens gryning ska göras synlig. tar ansvar genom att utlova att av bni ska säkras för att bidra till demokrati, stärka mänskliga fri- och rättigheter, utrota fattigdom och rädda klimatet. När andra väljer protektionism ska vara en aktiv röst för öppenhet i EU och världen. När andra väljer att förminska kvinnors rättigheter ska bistå för att stärka dem. När andra försöker rasera rätten att välja vem man är eller vem man vill älska ska vi bistå för att stärka hbtqi-personers lika rättigheter. ska och kan inte göra allt. kommer att verka för ett fokuserat och strategiskt bistånd, ett ökat bilateralt bistånd samt ökad prioritering av de fattigaste länderna, jämställdhet, utbildning och klimat. Vi står upp för att stärka demokrati, öppenhet och tolerans. ska ta ansvar för en inkluderande hållbar utveckling. En hållbar värld för våra barn och barnbarn är fortfarande möjlig. 62 (SD) replik: har haft ganska omfattande kritik mot den utrikespolitik som regeringen har fört. Mycket av kritiken har delats av liksom även av många andra partier, exempelvis Liberalerna. Trots detta har , vilket jag har nämnt tidigare, valt att släppa fram samma statsminister som kunnat bilda en regering lik den han ledde under föregående mandatperiod. Med andra ord har lämnat walkover till Socialdemokraterna och att styra utrikespolitik. Precis som jag tidigare nämnde i mitt anförande är det enda man har tagit upp i den överenskommelse som har gjorts att biståndet ska ligga på av bni. Det är lite märkligt att man som mål för biståndet bara har satt upp en viss procentsats i stället för att utgå från en viss verksamhet. Borde man inte ha ett effektivt arbete för att nå ett specifikt mål? Är det inte detta man vill uppnå med biståndet? Jag tycker att det är väldigt konstigt att man mer eller mindre utan krav och som enda förslag i överenskommelsen väljer att lägga av bni på bistånd. 63 (C) replik: hade att välja mellan två onda ting. Det ena var att släppa fram en regering där uppenbart inte skulle ha bara ett litet finger med i spelet. När jag hör förstår jag att de önskar sig ett stort finger eller hela handen på ratten för en regering. Det var inget vi var beredda att medverka till. Vi står för liberala värden och för en politik som har gjort att uppenbarligen ser oss som sina huvudmotståndare. Det var skälet. Jag hör att talar om procentsatser. Men jag läser i egna handlingar och ser också där en procentsats. Den är lägre än vår, men det är fortfarande en procentsats: i stället för av bni. Att vi har valt att gå den vägen handlar naturligtvis om att vi har ett samarbete om budgeten. Är det något som kammaren och kommer att få besluta om är det nivån på biståndet, och det har vi klargjort eftersom det är en viktig signal . När jag ändå har ett replikskifte med är jag intresserad av att få höra om en sak. Han nämnde att de vill ha ett förbund, en allians, med . Hur kan och då anse att ska vara militärt alliansfritt? 64 (SD) replik: Låt mig börja med det som replikskiftet handlade om. talar om två onda ting och refererar då till respektive som statsminister. Det är dessa två onda ting som tydligen hade att välja mellan. Det är väldigt tydligt nu att valde , den statsminister som man ägnade tid åt att kritisera. Kritiken var dessutom väldigt hård. Man valde ändå honom då man inte litar på sin egen förmåga att över huvud taget lyssna eller samtala med andra partier i riksdag eller höra sig för vilka olika förändringar de vill ha för att kunna släppa fram en regering. Två onda ting – det är skönt att klargör att det handlar om och . 65 (C) replik: Detta beror på att vi har hört om, läst om och sett politik. Vi ser också vilka vänner de har i den europeiska kontexten och det budskap som kommer om illiberal demokrati, som man ser som sin motståndare. Av det tydliga skälet, fru talman, vill vi inte se en regering som i varje läge blir beroende av röst. Det var orsaken. Hade vi haft ett annat valresultat, så att inte hade kunnat få handen på styråran, hade situationen varit en annan. Vi valde inte mellan och . Vi valde mellan en regering baserad på röst och en regering baserad på en liberal röst. Det valet var enkelt. 66 (V) replik: har historiskt varit en tydlig röst för en kärnvapenfri värld. Länge var man emot kärnkraft, men där har man svängt. verkar det också som att man har svängt i sin syn på kärnvapen. anser inte att ska underteckna FN:s konvention mot kärnvapen. Det var tydlig med i sitt anförande. Man tycker att det ”går stick i stäv med våra försvars- och säkerhetspolitiska intressen”, som det heter i en motion . är man också tydligt för ett Natomedlemskap, som vi hörde säga, även om man inte tycker att Nato ska få föra in kärnvapen i . , fru talman, skrev : ”I då kärnvapenarsenaler förnyas krävs starka och tydliga röster för nedrustning från fler länder i . Kärnvapnen har ännu inte fångats in i en konvention. Tiden är därför mogen för att tillsammans med likasinnade länder gå vidare och arbeta för en konvention om förbud mot kärnvapen.” När nu kärnvapen har fångats i en konvention vill inte längre skriva under en sådan. Jag tror att anledningen stavas N‑a‑t‑o. När Socialdemokraterna vacklar om Nato är den svenska högern tydlig. Att gå med i Nato är viktigare än att förbjuda kärnvapen. Tillsammans med Trump, Orbán och Erdoğan vill ni använda vapen för att försvara vår demokrati och frihet, i stället för att sätta stopp för det värsta vapen mänskligheten uppfunnit. Under långa tid som utrikespolitiska talesperson har tydligt svängt högerut och rättat in sig i det borgerliga ledet. Varför är ett Natomedlemskap viktigare än en kärnvapenfri värld för dig, ? 67 (C) replik: Svensk säkerhet är viktig för . Det är det som är utgångspunkten. Världen ser inte ut som den gjorde för ens . Det som hände 2014 har verkligen öppnat mångas ögon för att är berett att använda kärnvapen i en militär konflikt. Man ser eskalering med kärnvapen som en möjlighet. Från vår sida har vi varit tydliga. Vi vill se nedrustning, har ett långvarigt engagemang för kärnvapennedrustning, har lyft fram frågan om taktiska kärnvapen och så vidare. Men ska vi gå in i någonting måste det vara effektivt för nedrustning; det är den slutsats vi har dragit. Och är det någonting som är alldeles tydligt är det att den förbudskonvention som ligger på bordet inte ger någon grund för nedrustning. Det är mer en plakatprotestkonvention än ett verktyg som leder till nedrustning. Detta leder inte till säkerhet, inte för oss i , inte för våra grannar och inte för dem vi samarbetar med. Däremot ger det en möjlighet att fortsätta att sabotera internationella avtal. 68 (V) replik: Inte ens väljare håller med . av dem vill att skriver under . bildade sju länder NAC, New Agenda Coalition, för att arbeta tillsammans för nedrustning av kärnvapen. var medlem , då lämnade samarbetet. Alla länder som är med i NAC , förutom ett, har antingen signerat eller ratificerat . När lämnade NAC sa : ”Faller ett ben riskerar helheten att falla. Det är viktigt att detta inte skickar ut en bild av att omprioriterar i kärnvapenfrågan.” kan vi konstatera att har omprioriterat i kärnvapenfrågan. prioriterar avskräckning genom kärnvapenhot inom militäralliansen framför nedrustning. Därför vill ni ingå i Natos kärnvapenparaply. Då blir den viktiga frågan: När menar att kärnvapen ska användas för att skydda ? 69 (C) replik: Det som är uppenbart är att inte ser och våra grannars säkerhet som det vitala. För vår del går svensk säkerhet och våra grannars säkerhet först. Vi måste förhålla oss till en verklighet som ser annorlunda ut nu än 2013. Det är vad vi har gjort. Vi ser att vi bygger säkerhet. Vi läser inte bara en utredning, utan flera utredningar. Jag rekommenderar de två tidigare utredningarna om svensk säkerhet av Bertelman och Bringéus. De visar tydligt att vi befinner oss i ett nytt säkerhetspolitiskt läge i . Vi måste förhålla oss till detta. Därför är det ännu viktigare att vi inte ger oss in på en väg som handlar om en konvention om förbud mot kärnvapen, när vi ser att den inte leder till nedrustning utan bara blir en protestskrivning från de länder som inte har kärnvapen. 70 (V): Den rikaste procenten äger redan lika mycket som vi övriga äger tillsammans. Det är i denna ojämlikhet som många av världens problem grundar sig. Om våra ekonomiska resurser skulle vara mer jämnt fördelade skulle fattiga ha mat, skolgång och sjukvård, som de superrika inte skulle kunna belasta klimatet genom privatflyg och lyxkonsumtion. Dollarmiljardärernas årliga förmögenhetsökning skulle räcka till att utrota fattigdomen sju gånger om. Vi behöver en värld som är till för alla, inte bara för de rikaste.