prot · H70928 · 2019-11-07 00:00:00 — Sysselsättningsgraden är historiskt sett hög bland både kvinnor och män, och nivån är den högsta i EU bland kvinnor. Inget annat EU-land har en större andel av sin befolkning i arbetskraften. Etableringen av nyanlända på arbetsmarknaden har gått allt snabbare . I den av beslutade budgeten minskades utrymmet för aktiv arbetsmarknadspolitik betydligt. Mot denna bakgrund föreslår regeringen i budgetpropositionen ett antal åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken som dämpar de tidigare aviserade resursneddragningarna och som ger bättre förutsättningar för goda resultat. Totalt föreslår regeringen satsningar på nästan för att fler ska rustas för arbete, bättre integration och en fortsättning av utbyggnaden av . Individer ska få möjlighet att skaffa sig kunskaper och erfarenheter som efterfrågas på arbetsmarknaden som arbetsgivarnas kompetensförsörjning ska underlättas. Fler ska kunna starta och driva företag, och näringslivets konkurrenskraft ska stärkas. En väl utformad aktiv arbetsmarknadspolitik bidrar till att fler kan komma i jobb. Arbete är den viktigaste förutsättningen för egen försörjning och etablering i samhället. 131 (M): Tack för svaret, ministern! Låt oss börja med att konstatera att vi delar synen på vikten av att alla människor i vårt land har ett arbete. Det är så att säga grunden både för den egna försörjningen och för den gemensamma välfärden. Det var dock så att Socialdemokraternas viktigaste löfte var att ha EU:s lägsta arbetslöshet. Statsminister sa att all politik skulle vägas mot just detta enskilda mål och att allt skulle göras för att uppnå det. har , då den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen tog över, rasat från plats 10 till plats 22 bland EU:s 28 medlemsländer när det gäller just arbetslösheten. I den senaste budgeten var målet helt och hållet borttaget, trots att det alltså var det viktigaste målet av de alla och att allt skulle styra mot just det. Det är mot den bakgrunden jag har frågat statsrådet varför regeringen har tagit bort målet om EU:s lägsta arbetslöshet ur budgeten. Svaret, om jag förstår det rätt, är att målet har fungerat som en styråra under de första fem som den här regeringen har suttit vid makten. När regeringen tog över var som sagt ett av världens, eller åtminstone , bästa länder på det här området – som regeringen själv sa var det viktigaste området. har vi gått från att vara ett av de bästa länderna till att bli ett av de sämsta länderna, relativt sett, när det gäller att hantera arbetslösheten. Därför är min fundering i detta, fru talman: Det måste ju ha varit den sämsta styråran någonsin om man har gått från att vara ett av de bästa länderna till att bli ett av de sämsta länderna på det man säger är det allra viktigaste av allt man vill åstadkomma. Man har rasat från plats 10 till plats 22 av EU:s 28 medlemsländer. Jag är inte säker på att statsrådet ens kan räkna upp de få länder inom EU-28 som faktiskt har lyckats sämre än den regering hon själv företräder. Det är väldigt få länder, men jag tror inte ens att den här regeringen kan nämna vilka de är. Jag kan dock ha fel. Det är alltså tre av EU:s 28 medlemsländer som har lyckats sämre än vad har gjort sedan den här regeringen tog över. Det skulle vara lätt att tro, fru talman, att regeringen har tagit bort målet eftersom man har misslyckats fullständigt med det man själv sa var det allra viktigaste man skulle göra om man fick regeringsmakten. Det skulle vara lätt att tro att man tagit bort målet därför att man har misslyckats med det. Men är ju inte jag sådan, utan jag tror givetvis på ministern och regeringen om man säger att man har tagit bort det av andra skäl – även om det kanske känns lite märkligt. Ministern kanske kan svara på frågan om hon tycker att hennes regering har lyckats med det mål som man satte upp som det enskilt viktigaste om man fick överta regeringsmakten . Hur tycker ministern att man har lyckats med det relativa målet att vara bäst i ? 132 Arbetsmarknadsminister (S): Vi har en väldigt stark arbetsmarknad i . Precis som jag sa i mitt inlägg inledningsvis ligger vi extremt högt till exempel när det gäller kvinnors sysselsättning och arbetskraftsdeltagande; jag tror faktiskt att vi ligger i topp där. Vi tog bort det här målet därför att de politiska förutsättningarna såg helt annorlunda ut . Efter valet tillkom i stället januariavtalet, och där finns inte det här målet med. Om man tittar på vilka resultat som levererades under den förra mandatperioden ser man, som jag också beskrev, att det är över 300 000 fler i sysselsättning. Det må ju vara ett väldigt bra resultat. När det gäller svensk arbetsmarknad finns det en tydlighet i regeringens ambitioner, nämligen att säkerställa att de som står längst från arbetsmarknaden också får det stöd de behöver. När vi tittar på svensk arbetsmarknad ser vi att de allra flesta har ett arbete att gå till. Det riktigt stora problemet på svensk arbetsmarknad är bristen på rätt kompetens. Arbetsgivare skriker efter arbetskraft i både offentlig sektor och privat sektor. har vi en grupp som är arbetslösa och som verkligen behöver rustas och matchas inte bara mot nya jobb utan för att kunna kliva in i arbete. Där har vi en tydlig prioritering för Arbetsförmedlingens arbete – att se till att matcha och rusta de personerna för att ge dem möjligheten att kliva in på svensk arbetsmarknad. Jag är också väldigt stolt över vad regeringen gör inför budgeten 2020, där vi tillför resurser om nästan 1,3 miljarder i ett jobbpaket. Så sent som i går mötte jag själv en av de kvinnor i som genom en extratjänst hade klivit in i varaktig sysselsättning. Det är viktigt att vi, oavsett vilka mål som sätts, har ett aktivt arbete för att se till att ge människor möjlighet till arbete och egen försörjning. Det är så vi bygger starkt. 133 (M): Som jag började mitt förra inlägg med att säga har jag och ministern samma uppfattning om just vikten av att människor har ett eget arbete. Det ger nämligen egen försörjning, det ger trygghet i den egna ekonomin och det ökar jämställdheten. har under den senare och varit ett av de bättre länderna på just det området, och det har skapat ett väldigt jämlikt samhälle. Allt detta är vi överens om – vikten av att ha ett arbete. Det kanske är just för att detta är en så viktig fråga som innan han blev statsminister sa att det var den viktigaste frågan för den regering han ville bilda. Det är också därför jag vill ta upp det här i kammaren , fru talman. Man tog nämligen över ett som låg på plats 10 bland EU:s 28 medlemsländer, och detta var det enskilt viktigaste målet. har man rasat till plats 22, och efter att man gjorde det har man tagit bort målet. Jag tycker faktiskt att det känns lite konstigt att man har tagit bort målet just när det har gått så himla dåligt, fru talman. Sedan säger ministern att hon är ganska nöjd med resultatet när det gäller arbetsmarknaden. Vi har haft global högkonjunktur, och den har givetvis även tagit del av. Men faktum är ändå att det bara finns 3 länder bland EU:s 28 medlemsländer som har lyckats sämre än med att ta till vara högkonjunkturen. eller senare vänder en högkonjunktur ned i lågkonjunktur, och då är vi sämre rustade. Vi har ett sämre utgångsläge än i princip alla andra länder inom Europeiska unionen. Det är ju detta som är problemet – just för att det är en så viktig fråga. Det lägger nämligen grunden för en egen ekonomi att ha ett arbete, och det lägger grunden för den gemensamma välfärd vi vill ha med skola, sjukvård och äldreomsorg. Det är arbetet för den enskilde som är grunden för allt detta, och det är därför debatten är så pass viktig. Min fråga är därför återigen, fru talman: ministern att hon har lyckats bra när vi är det tredje sämsta landet inom Europeiska unionen på att ta till vara högkonjunkturen? Det handlar inte om absoluta tal utan om relativa tal. Det var nämligen det som var regeringens eget mål. Regeringen har slutat prata i relativa termer och pratar nu bara i absoluta tal. Ja, det har blivit bra på arbetsmarknaden i jämfört med tidigare – på grund av den globala högkonjunkturen. Men vi är ju bland de sämsta länderna inom Europeiska unionen på att faktiskt nyttja den globala högkonjunkturen. Låt mig bara, för den som lyssnar och som kanske inte är fullt insatt i alla dessa delar, göra en enkel liknelse. Om man cyklar ett cykellopp i går det ibland väldigt mycket upp och ibland väldigt mycket ned. Det är inte komplicerat; det går lite, lite snabbare i utförsbacke – det tror jag att de flesta förstår – och det går lite trögare i uppförsbacke. Men poängen är att man i ett sådant lopp i jämför cyklisterna med varandra när de cyklar i uppförsbacke, och man jämför dem med varandra i nedförsbacke. Det är precis som i hög- och lågkonjunktur globalt sett. var bättre under alliansregeringen på att cykla i uppförsbacke när konjunkturen var tung. Vi var ett av bästa länder. Sedan bytte vi regering, och det blev utförsbacke – en global högkonjunktur – och då har vi varit ett av de sämsta länderna. Vi ligger nästan sist i loppet . Tre länder har nyttjat den globala högkonjunkturen sämre än vad har gjort. Därför är min fråga, fru talman: ministern verkligen stå här i kammaren och säga att hon är nöjd med hur man har nyttjat den globala högkonjunkturen? Vi är ett av de länder som varit sämst på att ta till vara högkonjunkturen. 134 Arbetsmarknadsminister (S): Vi är uppenbart överens om att vi ska ha höga ambitioner när det gäller sysselsättningsgrad och göra allt vi kan för att pressa tillbaka arbetslösheten, och det är jag väldigt glad över. De höga ambitionerna var väldigt tydliga när på partikongressen 2013 sa att vi skulle nå lägst arbetslöshet i EU. Det var ett förpliktande delmål, men vi skulle mot full sysselsättning. Full sysselsättning är såklart alltid en socialdemokratisk politik. När jag tittar på den statistik som finns gällande arbetslösheten och procent av arbetskraften i EU mellan de år som nämns, 2014 och 2019, kan jag konstatera att målet har fungerat som en bra styråra. Vi har pressat ned arbetslösheten. Sedan har vissa länder i EU lyckats ännu bättre med att sänka sin arbetslöshet. Det kan man som socialdemokrat aldrig vara helt nöjd med. Självklart ska vi vara stolta över det vi levererar, men vi är aldrig nöjda förrän vi når full sysselsättning. Som jag sa ökade under förra mandatperioden sysselsättningen med över 300 000 personer, varav 200 000 var utrikesfödda. Det är riktigt bra jobbat. Men självklart har vi alltid siktet mot full sysselsättning. 135 (M): Den kritik jag framför till ministern är att kommer längre och längre bort från det mål som regeringen själv satte upp som det enskilt viktigaste. Anledningen till att vi för debatten är givetvis att vi delar bilden av hur viktigt det är att ha låg arbetslöshet och många människor i arbete. Det är grunden, både för den egna försörjningen, som vi har sagt , och för att kunna finansiera den välfärd vi vill ha. Då är kritiken från min sida, fru talman, att vi har lyckats sämre än i princip alla andra länder inom Europeiska unionen när det gäller att ta till vara den högkonjunktur som vi har haft globalt sett. Precis som ministern själv säger sa att det här skulle vara det enda. Det skulle vara det viktigaste målet, som man skulle styra all politik emot. Man skulle jämföra och värdera allt utifrån det målet. Men ända sedan man fick möjligheten att göra någonting åt det har man försämrat resultaten och halkat längre och längre efter alla andra länder. Om man pratar i relativa termer är detta som att sälja paraplyer och säga: Våra paraplyer fungerar jättebra – så länge det är solsken kommer ni inte att bli blöta. Problemet är att det inte alltid är solsken. När det regnar behöver paraplyet se till att man inte blir blöt. Den här regeringen, fru talman, säljer paraplyer som fungerar i vackert väder. De fungerar förvisso betydligt sämre än nästan alla andra paraplyer, men de fungerar åtminstone så länge det är vackert väder. Det som är det stora problemet i detta är att konjunkturen förr eller senare vänder nedåt. Då står sämre rustat än i praktiken alla andra av EU:s 28 medlemsländer när det gäller just det här målet, som statsministern själv sa var det allra viktigaste målet som allt skulle styra emot. Är ministern verkligen nöjd med detta resultat – att man har lyckats sämre än nästan alla andra med att ta till vara den globala högkonjunkturen? 136 Arbetsmarknadsminister (S): Vi har en mycket stark arbetsmarknad i . Sysselsättningsgraden är fortsatt historiskt hög bland både kvinnor och män. Bland kvinnor är den högst i EU. Det ska vi vara stolta över. Men det är klart att man aldrig ska vara nöjd. Vi kan alltid göra mer. Målet måste vara full sysselsättning. För mig som socialdemokrat och arbetsmarknadsminister handlar politiken om att skapa förutsättningar för arbetsgivare att rekrytera den kompetens som de behöver för att kunna utveckla sina verksamheter samt förutsättningar för människor att få rätt jobb. Det är det som måste vara utgångspunkten för politiken. Det är också på det sättet vi skapar konkurrenskraft, tillväxt och välstånd i vårt land, och det är så vi bygger starkare. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2019/20:46 Förste vice talmannen meddelade att interpellation 2019/20:46 av (M) om utvecklingstid hade återtagits och därför inte skulle besvaras. § 16 Svar på interpellation 2019/20:59 om elbristen i 137 Statsrådet (S): Boriana har ställt tre frågor till mig kopplade till elförsörjningen i och ett regeringsuppdrag till landshövdingen i . För det första, när kommer landshövdingen i att få uppdraget av mig, och när ska uppdraget vara slutfört? För det andra, när avser jag att kunna redovisa resultat på att kapacitetsbrist och effektbrist åtgärdats? För det tredje, vad är mitt besked till de företag som i avvaktan på att kapacitets- och effektbristen åtgärdats inte kan etablera nya anläggningar eller utöka sin produktion? Jag vill börja med att tacka Boriana för frågorna. Det är viktigt att alla delar av har en trygg och robust elförsörjning. Jag skulle också vilja göra ett förtydligande. har ett stort elöverskott. Det är fakta. Vi har varit nettoexportör i rad, och 2019 ser ut att bli ett rekordår. Vi har exporterat så mycket el som vi gjorde . Det råder alltså ingen brist på el i . Däremot är jag väl medveten om att det finns regioner där befintliga elnät inte är dimensionerade för all efterfrågan på ökad elförbrukning. Egentligen är det inte heller så konstigt. Tvärtom vore det märkligt om svenska elnät hade en överkapacitet, så att det alltid fanns plats att ansluta all tillkommande elförbrukning på hundratalet megawatt. Ett sådant överdimensionerat nät skulle naturligtvis bli mycket kostsamt för både hushåll och industri. I sammanhanget vill jag också understryka att det är nätägarna, på alla nivåer, som har ansvar för att bygga och driva nätet på ett effektivt och fungerande sätt. Men en central del av lösningen på utmaningar med lokala och regionala kapacitetsproblem är att säkerställa att den konkurrensutsatta delen av elmarknaden fungerar på ett effektivt sätt. Regeringen har gett i uppdrag att analysera eventuella förbättringsåtgärder. utför också en översyn av elområdesindelningen, vilket skulle kunna resultera i bättre incitament till marknadsaktörerna att genomföra kostnadseffektiva lösningar, till exempel genom ökad flexibilitet. Så till frågorna! När det gäller den första frågan beslutade regeringen om uppdraget till i . Uppdraget ska redovisas till . fick länsstyrelserna i , och län samma uppdrag. I korthet innebär uppdraget att, utifrån ett lokalt och regionalt perspektiv, analysera förutsättningarna för en trygg elförsörjning i respektive region. Syftet är att finna möjligheter till bättre samordning mellan regionala och lokala aktörer som kan bidra till en mer effektiv nätförsörjning. När det gäller den andra frågan är min uppfattning att vi aldrig kan slå oss till ro och säga att elnätet är färdigbyggt eller att elmarknaden fungerar perfekt. Jag tror att det alltid kommer att finnas förbättringspotential. Men som ett led i att förbättra kapacitetssituationen i till dess att ny transmissionsnätskapacitet finns på plats har regeringen tillsammans med energibranschen presenterat ett initiativ för ökade investeringar i elnäten och ökad regional effekt. Eon Energidistribution har meddelat att de avser att vidta åtgärder , så att tillräcklig effekt i och säkras och expansion för näringslivet möjliggörs i regionen. Vad gäller fråga tre utgår jag ifrån att företagen i närtid kommer att få besked från sina nätföretag om vad som gäller med anledning av de lösningar och åtgärder som har planerats. 138 BORIANA (M): Jag tackar ministern för svaret. Att regeringen nu slutligen väljer att agera, efter månader av förnekande av elkrisen i , är positivt. Det är bra att ministern har tagit till sig vår oro för elförsörjningen i den södra delen av landet, en region som är mycket hårt drabbad av en mängd felaktiga beslut, först och främst beslutet att stänga , men också den absurda indelningen i elpriszoner, skatterna på kraftvärme, den stundande avfallsförbränningsskatten med mera. Jag ser fram emot redovisning av uppdraget liksom en välbehövlig översyn av indelningen i elpriszoner. vill jag understryka att det viktigaste är att det produceras tillräckligt med el när det behövs och att detta kan komma konsumenterna i hela landet till del. Därför är det inte bara förvånande utan också oförskämt och nonchalant mot dem som verkar i och inte kan få fram tillräckligt med el för sin etablering eller expansion när energiministern och statsministern som ett mantra i alla tänkbara sammanhang upprepar att vi har ett stort elöverskott i . Det är skillnad mellan energi räknat i terawattimmar och effekt räknat i watt. Att över året täcker det samlade effektbehovet säger ingenting om hur väl effekten kan distribueras. Det är sant att nätägarna är ansvariga för att bygga och driva nätet på ett effektivt och fungerande sätt. Det största ansvaret faller på , som är en statlig myndighet. Regeringen kan sålunda inte på något sätt frånsäga sig ansvaret för Sydvästlänken. Den skulle ha blivit färdig 2015 men är fortfarande ur funktion. Likaså är det regeringen som är ansvarig för att det saknas produktion i de södra delarna i landet. Om man stänger kärnkraften och brandskattar kraftvärmen uppstår det elbrist. Jag glömde att berömma ministern för hans ödmjuka svar på min fråga om åtgärdandet av kapacitets- och effektbristen i . Det är sant att det inte går att säga att man är färdig med det arbetet. Det pågår en ständig utveckling, och behovet av el blir bara större och större i takt med utfasningen av de fossila bränslena och med digitaliseringen. Därför måste regeringen vara steget före och inte fatta dåliga beslut som äventyrar elförsörjningen. Ett sådant beslut är stängningen av kärnkraftsreaktorer. Det bästa sättet att minska koldioxidutsläppen är att satsa på kärnkraft. Det var inte så länge sedan som statsministern, då ordförande i , tyckte att vi måste nyinvestera i kärnkraft för att möta industrins behov. är behoven större . Men i stället för att skapa förutsättningar för nyinvesteringar i kärnkraft fortsätter avvecklingen. 139 Statsrådet (S): Jag noterar att stöder regeringens och initiativ. Det välkomnar jag. Jag välkomnar också att regeringen och tillsammans med och genom energiöverenskommelsen har skapat rekordstora elöverskott i och lägre elpriser än i vår omvärld. Jag ser fram emot att näringslivet i och kommer att kunna fortsätta expandera och investera och att enligt elnätsägarna kapacitetsbehovet framemot 2030 är täckt. Jag ser fram emot att jobba vidare tillsammans med och de övriga partierna i energiöverenskommelsen för bästa. 140 BORIANA (M): Det låter lovande att energiministern tänker arbeta för att alla ska ha tillgång till energi och för bästa. Ett bra tips är att man inte fattar dåliga beslut. Förutom besluten att stänga kärnkraftsreaktorer, och välfungerande sådana, är ett annat dåligt beslut beskattningen av kraftvärme. Faktum är att kapacitetsproblemet i beror på de kraftigt höjda energiskatterna och koldioxidskatten för den marginella toppeffekten i kraftvärmen. Dessa anläggningar använder ibland fossilbränsle, men bara , när det är som kallast, som reserv. Att beskatta dem är som att beskatta flytvästar för att de är gjorda av fel material. Ett tredje beslut som är förödande för energiförsörjningen är skatten på förbränning av avfall. Regeringen borde dra tillbaka propositionen. Den motverkar intentionerna att minska koldioxidutsläppen och alla andra skadliga utsläpp. Det har investerats miljarder i avfallseldad kraftvärme utan statligt stöd med tanken att dessa anläggningar ska kunna användas . I , där vi är bäst i världen, deponerar vi av allt avfall. Allt annat återvinns eller förbränns till energi tack vare avfallskraftvärmeanläggningarna. Vi tar också hand om restavfallet från andra länder med höga miljö- och klimatkrav. Dessutom tjänar vi pengar på det. Vi bidrar till en bättre miljö då avfallet från dessa anläggningar utomlands annars skulle ha hamnat på deponier. Skatten på avfall straffbeskattar en välfungerande teknik och skapar oro på marknaden. Vem vågar satsa på ny teknik när förutsättningarna kan ändras när som helst på grund av politiska nycker? I sitt första svar nämnde ministern att Eon kommer att vidta åtgärder för att tillräcklig effekt till ska säkras. Expansion för näringslivet i regionen ska också säkras. Skulle ministern kunna förklara lite närmare exakt vilka dessa åtgärder är och komma med lite mer detaljer? har det inte kommit någon annan information än artiklar i och lite på Sydnytt och nyheterna om att regeringen nu minsann har löst energibehovet i . Men de nödvändiga och välkomna beskeden från nätägarna till företagen som behöver expandera har inte kommit . Gärna lite detaljer, ministern! 141 Statsrådet (S): De nödvändiga beskeden har visst kommit till dem som vill expandera. Jag var tillsammans med Eon näts vd på och presenterade det. Pågen välkomnade att det nu kan expandera. Jag utgår från att nätägaren kommer att ge motsvarande information till de andra kunderna som den har diskussion med. Beskedet till samtliga kunder som hade önskemål om ökad effekt var att de skulle få det från nätägaren. Det finns också ytterligare information på nätägarens hemsida. Jag vill börja med att glädja Boriana med att tack vare de åtgärder som regeringen har vidtagit och de åtgärder som nätägarna nu vidtar försvinner de sista resterna av fossil eldning. kommer man att gå över till biogas i elförsörjning. Det blir minskade koldioxidutsläpp men ökad utbyggnad av elnät och ökad elkapacitet. Det tror jag att jag och Boriana är överens om är en positiv utveckling. När det gäller kärnkraften vill jag understryka att regeringen inte har fattat några beslut om att avveckla några reaktorer och inte eller kommer att fatta några sådana beslut. Vi är nämligen överens i energiöverenskommelsen om att kärnkraftsägarna både kan livstidsförlänga sina reaktorer och om de så önskar bygga nya reaktorer. Den energiöverenskommelse vi gjort avskaffade också effektskatten så att det blir ekonomiskt mer lönsamt att producera kärnkraftsel i än vad det var under tidigare regeringar. Om de väljer att göra det eller inte är en marknadsmässig bedömning. Det är någonting som vi, , är överens om. 142 BORIANA (M): Jag skulle gärna velat höra lite mer om överenskommelserna med Eon. Den enda information jag har fått är från . Ingen som bor i kunde ha missat nyheten att energibristen i kommer att avstyras genom tre nyfunna kraftkällor med bilder på en glad med tummen upp. Jag ska inte skylla ministern för ordvalet i rubriksättningen. Men jag vill gärna kommentera förslagen på de sätt som de återgavs i artikeln. Man missade att berätta att det bara är tillfälliga lösningar som kanske klarar situationen på sin höjd över denna vinter. Men sedan uppstår samma problem.