prot · H70944 · 2019-12-04 00:00:00 — har det varit enbart på området bostäder och byggande som detta har använts i civilutskottets budget, men ser vi att det börjar komma även på konsumentområdet. När det gäller bostäder finns det en logik i att dessa pengar lovas bort , då det ofta tar att bygga till exempel ett hyreshus – inget konstigt med det, egentligen. Men varför ska man lova bort pengar framöver till föreningar på konsumentsidan? Föreningar får i princip aldrig några löften om pengar framöver av kommunerna, så varför skulle det vara annorlunda när de söker via verksamhet? Det kan ifrågasättas. Vi tycker att det ska vara möjligt att förändra stöd till föreningar mellan åren. Flera föreningar får dessutom stöd som ligger i utkanten av vad som kan anses vara konsumentpolitikens kärna. hoppas jag att regeringen slutar att lägga så kallade bemyndiganden på områden där det definitivt inte behövs. Det finns tvärtom fördelar med att regelverket kan ändras för föreningar, särskilt om vi menar allvar med att pengarna ska gå till konsumenters intresse i hela landet. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till reservation 2. I detta anförande instämde (SD). 194 (V): Vi vill ha ett jämlikt samhälle som skapar trygghet. I jämlika samhällen är hälsan bättre, tryggheten större och den ekonomiska utvecklingen bättre. Människor mår helt enkelt bättre i jämlika samhällen. Vi i kommer att fortsätta jobba för att återigen ska bli ett av de mest jämlika länderna i världen. Vi vill bryta den trend med ökande klyftor som pågår just . Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Det finns många områden att arbeta med när det gäller ökad jämlikhet, och konsumentområdet är ett av dessa viktiga områden. Det är ett vardagsnära område som berör oss alla. Men vi är olika: En del är rika och kan välja och vraka, och de kan konsumera mycket och dyrt. Andra har en väl fungerande vardag och klarar sig igenom dagarna – kanske ibland med lite guldkant. Men det finns också de som har en tuff livssituation och som måste noggrant värdera varje inköp för att få vardagen att gå ihop. Att skapa trygghet för konsumenterna och att speciellt stötta de mest utsatta i samhället är en viktig uppgift. Det handlar om att stötta dem som har det svårast att göra sin röst hörd och om att stötta dem vars minsta köp är en stor investering. Det blir allt svårare och mer komplicerat att vara konsument. Produkterna blir alltmer tekniskt avancerade, och internet gör att varor och tjänster köps över gränser, från världens alla hörn. En global marknad innebär möjligheter men också utmaningar. översköljs vi av reklam där vi uppmanas att konsumera mer. Marknadsföringen är ofta aggressiv och riskerar att slå hårt mot de grupper av konsumenter som redan är ekonomiskt utsatta. För inte så många dagar sedan svepte över oss som en liten flodvåg. Det var svårt att missa, då reklamexponeringen var massiv. Överallt var det lägre priser och fantastiska erbjudanden, och alla möjliga var med på tåget – från elektronikjättar till apotek. Flera var också de artiklar som varnade för att konsumenter kunde bli lurade , och hann inte mer än starta förrän det poppade upp artiklar om olika företag som inte höll sig till reglerna. Det är inte lätt att navigera sig fram i köphysterin. rapporterade Ekots granskning Prylarnas pris om hur livslängden på elektroniska prylar bara blir kortare och kortare. Livslängden för vitvaror, hemelektronik och möbler är betydligt kortare än för bara . Låga priser gör det lättare att köpa nytt, men man riskerar att bidra till att vi blir tvungna att köpa prylar allt oftare. Det riskerar också att leda till att den totala kostnaden blir allt högre. Den totala kostnaden blir nämligen högre när kaffekokaren ska köpas med allt tätare mellanrum, och konsumenterna och klimatet får ta smällen. Konsumenterna måste känna en trygghet och ha möjlighet att få ett ordentligt stöd. Här fyller konsumentvägledning och civilsamhällets organisationer en viktig funktion när det gäller att nå så många som möjligt och skapa kunniga och trygga konsumenter, särskilt när det gäller att nå de utsatta grupper som har svårast att göra de val de behöver och är mest sårbara. Här kan ideella organisationer främja hållbar konsumtion genom sina kunskaper, nätverk och kontakter med konsumenter i alla grupper. De kan stötta konsumenterna och förebygga konsumentproblem. Civilsamhället har otaliga gånger visat att man med små medel kan nå stora resultat. Därför vill vi i återställa de anslag som bland annat används för stöd till de av det civila samhällets organisationer som främjar konsumenternas intressen. Det är ingen gigantisk summa, men den är nog så viktig. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik På det konsumentpolitiska området är utvecklingen att allt färre kommuner erbjuder konsumentvägledning oroväckande. För att alla konsumenter ska få god tillgång till konsumentvägledning behöver resurserna till detta öka. Vi i satsar därför på att kommunerna i landet ska kunna anställa fler konsumentvägledare. Det ska finnas möjlighet att få stöd i konsumentfrågor i hela landet. Det är viktigt med kunniga och upplysta konsumenter som kan göra väl avvägda val – för sig själva, för samhället och för en hållbar framtid. I detta anförande instämde Ciczie Weidby (V). 195 (SD) replik: När det gäller detta med ett jämlikt samhälle: Jag har aldrig hört någon stå i talarstolen och tala om att den vill ha ett ojämlikt samhälle. Jag kan alltså helt hålla med om att vi bör ha ett jämlikt samhälle. Frågan är vad det betyder för oss. För mig betyder det inte att alla ska ha exakt lika mycket pengar att röra sig med, vilket jag tyckte mig kunna ana i anförande när han kom in på att vissa har råd med en guldkant medan andra inte har råd med en guldkant. Det är ju faktiskt så att vissa av dem som har råd med guldkant också har lagt en stor del av sitt liv på att kanske studera längre än vad man måste göra för att utbilda sig till någonting högre och därmed någonstans har gjort sig förtjänta av dessa pengar på ett sätt som kanske inte alla som inte har råd har gjort. Jag undrar egentligen: Vad menade när han gick in på att vissa har råd med guldkant och att andra inte har det samt att det finns ett problem här när det gäller jämlikhet? 196 (V) replik: Det var ett konstaterande av att vi har olika förutsättningar här i världen. En del har råd med guldkant, andra har det inte. För den som inte har råd med guldkant och som måste väga varje val som den gör i sin vardag på guldvåg är det viktigt att det finns stöttning. Det handlar om när konsumtionen inte är lyx utan det mest nödvändiga och man kanske måste välja om man kan köpa en julklapp eller om man måste fokusera på mat. Valet kan gälla om man kan köpa ett par nya skor för fotbollsträningen, om man är tvungen att köpa ett par begagnade eller om man inte har råd att köpa ett par begagnade heller. Det var ett konstaterande av att vi har olika förutsättningar här i världen. Där har vi som stat ett ansvar att se till att stötta de människor som har det tuffast i samhället. 197 (SD) replik: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Jag vet inte riktigt vad detta har med civilutskottets konsumentpolitik att göra, men någon form av märklig koppling finns det säkert. Stödet till människor i utsatta lägen ligger ju inte alls under civilutskottet, utan det ligger i så fall under socialförsäkringsutskottet. Det finns nog många punkter där vi kan vara överens om att människor som är utsatta kan behöva mer stöd. Det betyder dock inte att de ska ses som jämlika på en konsumentmarknad. 198 (V) replik: Stöd kan man ge på många olika sätt, och stöd handlar inte bara om att folk ska få pengar. Stöd handlar om att man ska få ett regelverk som går att följa och som är enkelt och tydligt samt om att man kan få stöd med att förstå alla de komplicerade regler som finns. Detta gäller speciellt när vi har en marknad som blir global, när det är gränshandel och när man köper via nätet. Det finns många företag som blåser på med reklam, och det gäller att inte bli lurad överallt. Har man då dessutom svårt att få vardagen att gå ihop kan det vara svårt att sätta sig in i alla de regler som följer på ett inköp. Ett inköp – även ett litet inköp – kan vara det viktigaste man gör. För oss i riksdag, som har ett högt arvode, är det inga problem att gå ut och köpa ett par gympadojor. Om de går sönder eller det blir fel på dem och man inte får byta dem kan vi köpa ett par till. Men det finns människor i vårt samhälle som inte har den lyxen, och det är viktigt att det finns konsumentvägledning som kan hjälpa och stötta dem hela vägen fram så att deras barn till exempel får gympaskor och får en bra vardag. 199 (MP): Även mitt anförande kommer att behandla konsumentpolitik. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i civilutskottets betänkande. var det klimatdemonstrationer över hela jordklotet inför det klimattoppmöte som pågår i . Det var våra unga som var ute och demonstrerade på gator och torg. Det är krafter och motkrafter. Det stämmer till eftertanke och får mig att ställa frågor som: Vad är ett gott liv? Vad är ett gott liv för oss människor? Vad är ett gott liv för de djur och den natur som finns på den här planeten? Vad är ett gott liv för den planet som vi har lånat av våra barn och barnbarn? För många av oss tror jag att ett gott liv är en trygg uppväxt för våra barn, med goda ekonomiska förhållanden. Apropå är det inget fel att köpa varor till nedsatt pris. Problemet är när människor lockas att göra köp som de inte behöver göra – när de lockas in i överkonsumtion och gröper ur hushållskassan. Ett av målen för konsumentpolitiken är en socialt hållbar konsumtion. Här är det oerhört viktigt med konsumentupplysning och konsumentstöd, alltså att konsumenter får veta vilka rättigheter de har och kan få hjälp med att driva fall om det skulle behövas. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik bedrev ett omfattande konsumentstöd, och konsumentvägledning gavs i större omfattning än . Till exempel ökade antalet besök på Hallå konsument . ser vi nu att kommunerna drar ned på den frivilliga konsumentvägledningen, och det är någonting som är väldigt oroväckande. Det drabbar särskilt de konsumenter som är utsatta och som behöver personliga möten, till exempel äldre, personer med funktionsnedsättning och nyanlända. Regeringen överväger därför olika åtgärder för att få fram ett mer behovsanpassat konsumentstöd och överväger även hur man kan jobba med förebyggande insatser, det vill säga insatser som sätts in innan det är för sent och innan personen hamnat i skuld. Ett annat av målen med konsumentpolitiken är en miljömässigt hållbar konsumtion. Jag hade förmånen att besöka Kiasma. Det är det moderna museet – ett museum för samtidskonst – i . Man brukar ju säga att konsten är som att dyka ned i samtidens undermedvetna. I samband med en utställning på museet kan man läsa att miljöfrågorna och människans och djurens samexistens länge har intresserat konstnärerna men att temat särskilt har blivit brännande aktuellt. Konstnärerna undersöker hur vi på ett hållbart sätt kan leva jämsides med andra arter. De undersöker människans längtan efter en djupare relation till naturen. Ett gott liv är för många att kunna leva i samklang med naturen och att hålla sig inom planetens gränser. Vuxna driver på detta, men också ungdomar och våra barn gör det. Min sjuåring, till exempel, ställer många frågor hemma om klimat, djur och natur, med nyfikenhet och glädje men också med mycket oro. Vi vuxna behöver kunna säga till dem att vi tar ansvar. Överkonsumtion driver på klimatutsläppen och är förödande för den biologiska mångfalden – för en rikedom av djur och natur. Mycket har gjorts för en miljösmart konsumtion. Till exempel har på uppdrag av regeringen jobbat med ett forum för miljösmart konsumtion. Man har träffat företag, kommuner och organisationer och har fått goda vitsord i de utvärderingar som har gjorts. Detta är ett viktigt forum som behöver få leva kvar. Vi kommer också att utvärdera detta för att få en bra effektivitet på det hela. Miljömärkningen har utvecklats med fler produkter och med fler kriterier. Även detta är någonting som vi satsar pengar på. har haft tillsyn på flera olika områden. Det gäller till exempel digital handel men också miljöpåståenden i marknadsföring. De företag som verkligen gör miljöarbete på riktigt måste premieras; greenwashing kan aldrig vara okej. Mycket har gjorts, men mycket återstår. Det behöver bli slut på slit-och-släng. Vi måste göra ett systemskifte från en linjär till en cirkulär ekonomi. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Systemskifte är just det ord använder för att beskriva en undersökning de har gjort om hur vi ser på kläder. Sju av tio kan tänka sig att köpa secondhandkläder , jämfört med fyra av tio . Nio av tio kan tänka sig att reparera kläder om de vet att det bidrar till en bättre miljö. driver på för att vi ska ställa krav på att produkter har en bättre livslängd så att de håller längre samt för att det ska ställas krav på att produkter kan repareras. Inom ramen för januariöverenskommelsen är vi också överens om flera insatser för en cirkulär ekonomi. Just nu pågår ett arbete med en strategi för cirkulär ekonomi. Det är en strategi för framtiden som inte handlar om ”business as usual” utan i stället om ”business as unusual”. Vi vill införa ett hyberavdrag så att det ska bli billigare att hyra, att köpa begagnat och att reparera. Det ska också utredas om man kan införa ett produktpass där det står varifrån produkter kommer, vad de innehåller och hur de kan återvinnas. Vi är även överens om att bereda ett mål för konsumtionsbaserade klimatutsläpp. Avslutningsvis: Det behövs en miljömässigt stark konsumentpolitik för att möta upp människors engagemang för klimatet och naturen och för att vi ska kunna svara på de rop som ungdomarna riktar till oss . Det behövs också en socialt stark konsumentpolitik för att möta upp människor i utsatta situationer och förhindra att människor hamnar i skuld. Det är bra både för oss människor och för djuren, naturen och planeten. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 17 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2019/20:527 Bloddonation av (V) till socialminister (S) 2019/20:528 Antalet säkerhetshotande individer i av (M) till statsrådet (S) 2019/20:529 Konferens om framtid av (M) till statsrådet (S) 2019/20:530 Kärnkraftverket i Astraviec av (M) till utrikesminister (S) § 18 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2019/20:458 Unga vuxna utan eget boende av (M) till statsrådet (MP) 2019/20:460 Skellefteåsjukan av (V) till socialminister (S) 2019/20:463 Vräkning av barnfamiljer av (V) till socialminister (S) 2019/20:461 Regeringens åtgärder för att öka bostadsbyggandet av Momodou (V) till statsrådet (MP) 2019/20:465 Ekonomisk ersättning för vaccinet Pandemrix biverkningar av (SD) till socialminister (S) 2019/20:467 Spelsajter utan licens som riktar sig till svenska spelare av i (SD) till statsrådet (S) 2019/20:469 Läkemedelsbrist av (M) till socialminister (S) 2019/20:477 Nationella läkemedelslistan av (M) till socialminister (S) 2019/20:487 Antalet platser på Sis ungdomshem av (C) till socialminister (S) 2019/20:488 och kärnkraftverken av (L) till statsrådet (S) 2019/20:492 Åtgärder mot psykisk ohälsa av (M) till socialminister (S) § 19 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till och med § 7 anf. 31 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 10 anf. 63 (delvis), av tjänstgörande ålderspresidenten därefter till och med § 12 anf. 93 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 14, av förste vice talmannen därefter till och med § 16 anf. 167 (delvis) och av ålderspresidenten därefter till dess slut. § 1 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 2 Anmälan om granskningsrapport § 3 Ärenden för hänvisning till utskott § 4 Ärende för bordläggning betänkande 2019/20:KU1 1 (M) 2 (SD) 3 (V) 4 SKÅNBERG (KD) 5 HANS (S) 6 (M) replik 7 HANS (S) replik 8 (M) replik 9 (C) 10 (L) 11 (MP) 12 (S) (Beslut fattades under § 14.) § 6 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om värdepapperisering betänkande 2019/20:FiU19 (Beslut fattades under § 14.) § 7 Skatt, tull och exekution betänkande 2019/20:SkU1 13 (M) 14 (S) replik 15 (M) replik 16 (S) replik 17 (M) replik 18 (SD) 19 (V) 20 (KD) 21 (S) 22 (KD) replik 23 (S) replik 24 (KD) replik 25 (S) replik 26 PER ÅSLING (C) 27 (M) replik 28 PER ÅSLING (C) replik 29 (M) replik 30 PER ÅSLING (C) replik 31 (L) 32 (MP) (Beslut fattades under § 14.) § 8 Anstånd med kupongskatt i vissa fall betänkande 2019/20:SkU11 33 (M) 34 (S) (Beslut fattades under § 14.) § 9 Skatt på avfallsförbränning betänkande 2019/20:SkU12 35 (SD) 36 (S) 37 BORIANA (M) 38 PER ÅSLING (C) 39 (V) 40 (KD) 41 (L) 42 (MP) 43 BORIANA (M) replik 44 (MP) replik 45 BORIANA (M) replik 46 (MP) replik (Beslut fattades under § 14.) § 10 Sänkt skatt på drivmedel betänkande 2019/20:SkU15 47 BORIANA (M) 48 (SD) 49 (S) 50 (SD) replik 51 (S) replik 52 (SD) replik 53 (S) replik 54 (C) 55 BORIANA (M) replik 56 (C) replik 57 BORIANA (M) replik 58 (C) replik 59 (SD) replik 60 (C) replik 61 (SD) replik 62 (C) replik 63 (V) 64 (KD) 65 (L) 66 (MP) 67 BORIANA (M) replik 68 (MP) replik 69 BORIANA (M) replik 70 (MP) replik 71 (KD) replik 72 (MP) replik 73 (KD) replik 74 (MP) replik (Beslut fattades under § 14.) § 11 Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2019/20:UFöU1 75 (SD) 76 (V) 77 HANS (M) 78 (S) 79 (C) 80 (KD) 81 (L) 82 (MP) 83 (M) (Beslut fattades under § 14.) § 12 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2019/20:UFöU3 84 (M) 85 (SD) 86 (KD) 87 (S) 88 (M) replik 89 (S) replik 90 (M) replik 91 (S) replik 92 (C) 93 (V) 94 (L) 95 (MP) (Beslut fattades under § 14.) § 13 Internationell samverkan betänkande 2019/20:UU1 96 HANS (M) 97 (SD) 98 HANS (M) replik 99 (SD) replik 100 HANS (M) replik 101 (SD) replik 102 (V) (forts. § 15) § 14 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU19 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om värdepapperisering SkU1 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution SkU11 Anstånd med kupongskatt i vissa fall SkU12 Skatt på avfallsförbränning SkU15 Sänkt skatt på drivmedel UFöU1 Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i UFöU3 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i § 15 (forts. från § 13) Internationell samverkan (forts. UU1) 103 HANS (M) replik 104 (V) replik 105 HANS (M) replik 106 (V) replik 107 (S) replik 108 (V) replik 109 (S) replik 110 (V) replik 111 (KD) 112 (S) 113 HANS (M) replik 114 (S) replik 115 HANS (M) replik 116 (S) replik 117 (C) 118 (V) replik 119 (C) replik 120 (V) replik 121 (C) replik 122 (L) 123 (V) replik 124 (L) replik 125 (V) replik 126 (L) replik 127 (MP) (Beslut skulle fattas .) § 16 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik betänkande 2019/20:CU1 128 (M) 129 MOMODOU (V) replik 130 (M) replik 131 MOMODOU (V) replik 132 (M) replik 133 (SD) 134 MOMODOU (V) 135 (L) replik 136 MOMODOU (V) replik 137 (L) replik 138 MOMODOU (V) replik 139 (M) replik 140 MOMODOU (V) replik 141 (M) replik 142 MOMODOU (V) replik 143 (KD) 144 (S) 145 (KD) replik 146 (S) replik 147 (KD) replik 148 (S) replik 149 MOMODOU (V) replik 150 (S) replik 151 MOMODOU (V) replik 152 FÖRSTE VICE TALMANNEN 153 (S) replik 154 (M) replik 155 (S) replik 156 (M) replik 157 (S) replik 158 (C) 159 (KD) replik 160 (C) replik 161 (KD) replik 162 (C) replik 163 (M) replik 164 (C) replik 165 (M) replik 166 (C) replik 167 (L) 168 Statsrådet (MP) 169 (KD) replik 170 Statsrådet (MP) replik 171 (KD) replik 172 Statsrådet (MP) replik 173 (L) replik 174 Statsrådet (MP) replik 175 (L) replik 176 Statsrådet (MP) replik 177 MOMODOU (V) replik 178 Statsrådet (MP) replik 179 MOMODOU (V) replik 180 Statsrådet (MP) replik 181 (SD) replik 182 Statsrådet (MP) replik 183 (SD) replik 184 Statsrådet (MP) replik 185 (M) replik 186 Statsrådet (MP) replik 187 (M) replik 188 Statsrådet (MP) replik 189 (C) replik 190 Statsrådet (MP) replik 191 (C) replik 192 Statsrådet (MP) replik 193 (SD) 194 (V) 195 (SD) replik 196 (V) replik 197 (SD) replik 198 (V) replik 199 (MP) (Beslut skulle fattas .) § 17 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 18 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 19 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2020