prot · H70923 · 2019-10-22 00:00:00 — Regeringen har dock även gett Lantmäteriet i uppdrag att identifiera vilka datamängder som kan komma i fråga att tillgängliggöra som värdefulla datamängder enligt PSI-direktivet. Myndigheten ska analysera och redovisa budgetära konsekvenser av att tillgängliggöra värdefulla datamängder avgiftsfritt. I uppdraget ingår också att lämna förslag på hur tillgängliggörandet av de värdefulla datamängderna ska kunna göras avgiftsfritt och att analysera och redovisa de samhällsekonomiska nyttorna som sådant tillgängliggörande kan ge. Uppdraget ska slutredovisas till regeringen . Min avsikt är att fortsätta utveckla samhällsbyggnadsprocessen , och myndigheternas rapporter är värdefulla underlag för mig och regeringen för att hitta lösningar framåt. 68 (KD): Jag tackar ministern så mycket för svaret. Det här med digitalisering är något vi har försökt att hantera såväl på och regional nivå som på riksdagsnivå i . Från början visste vi nog inte riktigt potentialen i detta, och vi famlade lite i mörkret i vår egen kommun eller region. Allt tydligare och på allt fler områden inser man potentialen i digitala data och hur det kan underlätta för oss, både som människor och när det gäller våra myndigheter. Geodata är ett sådant område som är i början av potentialen, och det kommer med rätt hantering att både inbringa effektiviseringar och underlätta att såväl ge som ta information i olika skeden. Datadriven transformation pågår nu inom flera viktiga samhällsområden som kräver bättre ordning på data och öppna data. Regeringen lovade –2018 att lägga fram en proposition om öppna geodata. I det statliga bolaget , som redovisats, anges att det finns många hinder för att skapa effekt av de investeringar som gjorts inom geografisk information. Brist på GIS-personal, budgetbegränsningar och bristande GIS-kompetens är viktigast. Det anges att av organisationerna inte litar på sin information. Därtill kommer de problem som finns genom att statliga och kommunala geodata är inlåsta genom ekonomiska och administrativa hinder av skilda slag samt problem med avgiftssättning. Precis som ministern sa är ju själva poängen att det ska vara avgiftsfritt på ett eller annat sätt. ligger närmare efter både och då det gäller införandet av öppna geodata. Utvärderingar i dessa båda länder visar på väldigt stora ekonomiska nyttor av deras reformer för öppna geodata samt på väldigt stora kostnadsbesparingar och stora effektiviseringsvinster. Därtill har stora innovationer skapats i näringslivet, nya tjänster lanserats och många nya företag etablerats. Ministern beskriver att Lantmäteriet gjort beräkningar om att den ekonomiska nyttan av öppna geodata i samhällsbyggnadsprocessen uppgår till 22–. För mig är 22–ganska stora pengar. Erfarenheter från både och visar att väldigt stora nyttor uppkommit också inom andra samhällssektorer. Det finns bedömare som antytt att nyttan i av ett samlat nationellt tillgodogörande av öppna geodata i alla samhällssektorer kanske har ett potentiellt ekonomiskt värde överstigande . Som har framgått av den interpellationsdebatt om handläggningstider för bygglov och fastighetsbildning som hade med ministern finns det väldigt stora bekymmer i form av långa väntetider och höga avgifter till lantmäterimyndigheten. Med öppna geodata och en digital samhällsbyggnadsprocess bör en datadriven transformation ske så att handläggningstider och kostnader halveras. behöver bygga fler bostäder, fler vägar och fler järnvägar. behöver effektivisera transporter, minska klimatutsläpp och skapa nya innovativa företag. För att nå detta behövs öppna geodata och fungerande offentliga åtaganden. Jag uppfattar inte att ministern och jag har olika uppfattningar om själva potentialen i geodata. Vi är kanske lite olika när det gäller hur fort man ska gå fram. Jag har uppfattat att ministern ser att det finns underlag för att ta fram konkreta alternativ för hur vi ska hantera detta, och ni ligger väl i linje. Men jag ser ett behov av att detta görs . Vi går in i en lågkonjunktur, vilket innebär att vi behöver effektivisera på olika områden. Det finns potential att klara av mycket av detta bara genom att vi inför öppna geodata på ett effektivt och bra sätt, för alla människors bästa. 69 Statsrådet (MP): Eftersom inte alla människor känner till geodata är det kanske bra att gå tillbaka till grunden för det vi talar om. Man kan definiera geodata som information som är knuten till en viss plats, till exempel koordinater på det geografiska rutsystemet. Det finns ett antal statliga producenter av information som är knuten till platser. Lantmäteriet – det som kallas kartmyndigheten – är en typisk sådan myndighet, men även och geologiska undersökning gör den typen av informationsframtagande. är den information som kommer fram till största delen avgiftsfinansierad. Många ser det ekonomiska värdet av att betala för denna information, och det är ett system som har fungerat. Men som är inne på, och som även många andra har noterat, skulle det finnas stora möjligheter att också få stora samhällsfördelar på olika sätt och inom olika områden om man skulle göra denna information tillgänglig för fler på ett enklare sätt. Här har vi från regeringens sida arbetat med att förbereda för att kunna ta dessa viktiga steg. Vi har bland annat gett ett antal myndighetsuppdrag, bland annat till och , gällande hur vi ska kunna ta viktiga steg framåt. Vi har också i budgeten redovisat ett antal åtgärder, bland annat uppdraget till Myndigheten för digital förvaltning och uppdraget till Lantmäteriet, kopplat till det PSI-direktiv som nämnde i sin interpellation. Detta är såklart en administrativ fråga; det handlar om hur vi organiserar våra myndigheter. Men det är i slutändan också en budgetfråga, och detta måste finansieras om det ska vara möjligt. Då är det värdefullt att ha fakta klara för sig innan man fattar denna typ av beslut. Ett bekymmer är att Europeiska kommissionen ännu inte har beslutat om vilka datamängder som ska tillgängliggöras inom ramen för PSI-direktivet. Vi gör vårt bästa för att försöka analysera dessa frågor och för att komma till bästa möjliga slutsats, men det är i slutändan inte förrän vi har fått ett beslut från Europeiska kommissionen som vi har alla fakta på bordet när det gäller vilka krav som kommer att ställas från EU-håll. Däremot kan vi göra insatser på nationell nivå, och det gör vi också. Till exempel har vi ett regeringsuppdrag till Lantmäteriet att analysera de ekonomiska konsekvenserna av att tillgängliggöra värdefulla datamängder enligt PSI-direktivet. Detta är också ett uppdrag som kommer att förlängas så att man kan jobba vidare och få ett ännu bättre underlag. En delredovisning kommer också att handla om de samhällsekonomiska nyttor som ett sådant tillgängliggörande av data kan ge. Vi får då ett bättre underlag även på plussidan och vet därmed bättre vilka stora fördelar det kan bli för samhället som helhet. Detta kommer att redovisas efter samråd med . Då kommer vi att ha ett bättre underlag. Vi tittar också på den bredare frågan om en digital samhällsbyggnadsprocess, där ju geodata är en del och inte helheten. Vi har åtgärder i budgeten som syftar till att skapa ett säkert, standardiserat och oavbrutet digitalt informationsflöde i samhällsbyggnadsprocessen. Där är tillgängliggörandet av geodata en viktig del. Men det är inte bara den delen, utan det är många andra delar, framför allt att skapa gemensamma plattformar så att vi har tillgång till information på ett enkelt och smidigt sätt, som kan både korta byggtider och minska kostnaderna i samhällsbyggnadsprocessen. Det här är ett angeläget område som vi arbetar intensivt med. Våra myndigheter arbetar nu också med att ta fram ett bättre beslutsunderlag så att vi kan gå till handling och göra den här typen av data tillgängliga för fler aktörer. 70 (KD): Jag vill påpeka det som jag sa i mitt inledande anförande. Mycket av de intäkter som vi kan få från ett sådant här sätt att hantera geodata på kanske vi inte får i statsbudgeten. Det är andra som får tillgång till dem genom att skapa nya, innovativa företag eller andra samhällsdelar som får effektiviseringen utan att det kommer direkt in på statsbudgetens intäktssida. Problematiken är att kostnaderna för att starta detta på ett eller annat sätt kommer att hamna i statsbudgeten. Jag vill påpeka att om man ska göra det här från statens sida måste man vara tydlig med att kommunerna inte har något alternativ, utan de måste inordna sig i systemet för att det ska bli så effektivt och bra som möjligt. De ska inte skapa egna system utan använda det system som staten tillhandahåller för att inte skapa kostnader på två ställen, vilket våra myndigheter och kommuner annars är väldigt bra på. Jag vill ändå pusha för att det här är samhällsnyttigt. 100 miljarder är ett ganska stort belopp, och jag tror att man som vanlig medborgare har svårt att fatta hur mycket dessa pengar kan användas till. Men om vi går in i en lågkonjunktur, vilket vi nu gör, och ska effektivisera olika samhällsdelar skulle det vara väldigt välgörande om man kunde olja maskineriet med denna typ av åtgärder, som är en kostnad i början men som har en stor potential. Jag tror inte att vi ser potentialen , för det finns mycket som kan hända . Jag vet inte om ministern var tydlig med att det är hans uppfattning att detta inte ska vara avgiftsfinansierat utan gratis för alla. Det betyder att alla får tillgång till det, även företag, och inte bara genom myndigheter och kommuner. Jag tror att den stora vinsten är att man öppnar detta för alla. Min fråga till ministern är också: Har man tittat på hur och har arbetat med detta, så att vi kan dra lärdom av det? De ligger långt före oss i utvecklingen. Eftersom vi nu ligger efter kan vi ju ta godbitarna och lärdomarna från dem, så att vi kan hantera det här på ett bättre sätt och utan några barnsjukdomar. Sedan är min fråga om ministern har uppfattningen att vi ska kunna fatta beslut i som innebär att vi kan hämta hem de 100 miljarderna, eller om det nu är 22 eller 44 miljarder, , och i alla fall påbörja resan och se till att detta blir till gagn för medborgarna. 71 Statsrådet (MP): Jag tycker också att vi har skäl att olja maskineriet och försöka se till att vi använder gemensam information så effektivt som det över huvud taget är möjligt. står bakom det PSI-direktiv som man nu arbetar med på europeisk nivå och som just handlar om att göra värdefulla datamängder tillgängliga. Man har kommit fram till att handlingar vars vidareutnyttjande är förknippat med stora samhällsekonomiska vinster – precis det som vi pratar om här – ska tillgängliggöras avgiftsfritt. De ska vara läsbara med maskinell utrustning och åtkomliga via gränssnitt för tillämpningsprogram. De ska också vara förenliga med villkor för öppna licenser så att man inte låses till specifika tekniker eller liknande. Det här är målsättningar som är väldigt värdefulla, och det är därför har ställt sig bakom förslaget. Men vi måste fastställa tydligare vad som gäller i den genomförandeakt som är på väg fram från Europeiska kommissionen och vilken typ av data som det här handlar om. Det är först då som vi helt kan följa direktivets riktlinjer. Däremot har vi möjligheter att även jobba på nationell nivå. Regeringen har också tydligt visat genom de uppdrag som vi har gett till olika myndigheter att det här är ett område där vi har en hög ambitionsnivå och där vi vill nå fram. Men för att nå fram behöver vi ha ett gediget kunskapsunderlag, så att vi vet vad det är för beslut vi fattar och hur detta ska skötas på bästa sätt. Detta är ett område där är framstående. Vi är internationellt sett väldigt bra på att ta fram den här typen av data och se till att de data vi tar fram också är tillförlitliga. Detta är värden som inte får förloras i den här processen. Vi måste därför se till att kvaliteten och tillförlitligheten är minst lika goda om vi går över till ett system som finansiellt ser annorlunda ut och som vi inte finansierar via avgifter utan snarare genom statsbudgeten. Vi har samma målsättning. Processen är igång. Vi arbetar intensivt för att komma i mål. Vi har såklart ambitionen att göra det här så fort som det bara är möjligt. Jag skulle personligen också tycka att det vore väldigt välkommet om vi under den här mandatperioden kunde ta steget fram och se till att den information som vi har samlat in gemensamt tillgängliggörs för svenska folket och de företag som svenskar bildar och skapar. Det är ju i slutändan skattepengar som har gjort att vi har kunnat bygga upp de här myndigheterna och att informationen kommer in. Här finns en stor möjlighet att effektivisera samhällsstrukturen och se till att vi kan bygga mer effektivt och få bättre information inför samhällsbyggandet. Det här är något som vi är angelägna om att kunna ta del av och se till att det verkligen kommer ut till samhället och samhällsekonomin. I det sammanhanget är det självklart så att vi studerar hur man har arbetat i andra länder och drar lärdomar av deras processer för att kunna genomföra processen på bästa möjliga sätt också i . 72 (KD): Det känns som att ministern och jag har ungefär samma mål med detta. Men jag kan tycka att vi ibland går lite långsamt fram och att vi behöver stressa oss lite grann för att komma framåt. Jag har hört att utredningen ska vara färdig . Är det ministerns uppfattning att vi rätt snart efter det kan se ett förslag från ministern om hur det här ska se ut? Eller kommer det att ta till? Någonting om tidsramen vore väldigt bra att få höra. Sedan vill jag påpeka att det som man ser som ett hinder är bristen på GIS-personal, budgetbegränsningar och bristande GIS-kompetens. Det här måste vara med i paketet för att det ska bli så bra som möjligt. När digitaliseringen började på många olika nivåer, både i skolan och på myndigheter, såg vi inte potentialen. Här ser vi lite grann potentialen. Det skulle vara väldigt bra om vi kunde lämna efter oss ett system som kan visa på att vi har gjort någonting som är bra för samhället och att vi kan använda hela dess potential, om det nu handlar om 20, 40 eller 100 miljarder. 73 Statsrådet (MP): Låt mig tacka för en interpellation och debatt om ett viktigt område, där vi är överens om de stora möjliga vinsterna för samhället. Det är givetvis svårt att känna till processerna innan vi har fått resultatet av utredningarna. Förhoppningen är att ett gediget material kommer fram genom utredningarna. Då finns det stora möjligheter att ta det vidare så snabbt det bara går. Jag kan förstå att man ibland tycker att det går långsamt att fatta statliga beslut. Vi måste ju gå vägen via utredningar och ta fram ett underlag som skickas på remiss innan det i slutändan leder till en proposition. Det är en ganska lång ledtid. Fördelen med en sådan process är att det blir ett gediget underlag som vi kan lita på och som ger oss möjlighet att genomföra något på ett snabbt, effektivt och bra sätt, vilket också är min ambition. Det pågår processer både i svenska myndigheter, som vi kommer att få underlag från, och på EU-nivå, och kommissionen kommer att tydliggöra hur PSI-direktivet ska uttolkas. Vår föresats är givetvis att ska vara ledande i denna utveckling. Vi är ledande vad gäller digitalisering av vårt samhälle, och ambitionen är att vi också ska vara ledande vad gäller tillgängliggörande av data. Vi ska se till att data finns så att vi kan effektivisera samhällsstrukturer och ge möjlighet för nya innovationer och innovativa lösningar. Vi kommer att ligga på i denna fråga och jobba i hög takt, för detta är ett angeläget område som också har stora potentiella samhällsfördelar. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till . § 12 Svar på interpellation 2019/20:43 om kreditrestriktionerna 74 Statsrådet (MP): har frågat mig om jag är beredd att se över kreditrestriktionerna i syfte att öka rörligheten på bostadsmarknaden och öka bostadsbyggandet. Jag vill inleda med att säga att frågor som rör hur bostadsmarknaden fungerar är viktiga för regeringen. För att förbättra rörligheten på bostadsmarknaden och öka bostadsbyggandet behövs ett helhetsgrepp och en långsiktighet, vilket gör att en bred politisk överenskommelse är önskvärd. I enlighet med januariavtalet, som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna, ska en omfattande skattereform genomföras som bland annat ska syfta till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. En sådan översyn kan ge möjlighet att skapa bättre förutsättningar för bostadsmarknaden. står det att räntebeläggningen på uppskovsbeloppet ska tas bort. För att öka bostadsbyggandet arbetar regeringen, i enlighet med januariavtalet, bland annat med att effektivisera och koncentrera investeringsstödet för hyreslägenheter. Investeringsstödet har beviljats för drygt 26 000 lägenheter och är ett viktigt verktyg för att skapa förutsättningar för byggande av lägenheter med rimliga krav på hyresgästernas betalningsförmåga. Det är viktigt att det finns en god tillgång på hyresrätter då det för många nya på bostadsmarknaden ofta är aktuellt att hyra sin bostad. Jag vill återigen påminna om att hushållens skulder har stigit i förhållande till hushållens samlade inkomster . Riskerna med den ökande skuldsättningen har poängterats av såväl regeringen som , och men även av internationella bedömare, till exempel och EU. Flera av dessa, till exempel , har därför välkomnat de genomförda makrotillsynsåtgärderna. Även konstaterade i sin senaste artikel IV-konsultation att åtgärderna som har genomförts har varit välinriktade. Syftet med makrotillsynsåtgärderna är att stärka hushållens motståndskraft och bidra till en sundare amorteringskultur för att därigenom minska riskerna som är förknippade med hushållens skuldsättning. har konstaterat att amorteringskraven bidragit till att etablera en sundare amorteringskultur. har stuckit ut i ett internationellt perspektiv med små amorteringar och bolån utan bortre gräns i praktiken. Nya bolånetagare amorterar nu i större utsträckning . Myndighetens analyser visar även att makrotillsynsåtgärderna har lett till att nya bolånetagare lånar mindre och köper billigare bostäder än om åtgärderna inte skulle ha genomförts. Det förstärkta amorteringskravet har även minskat antalet nya bolånetagare med stora lån i förhållande till sina inkomster och lett till färre sårbara hushåll. Sammantaget visar detta att makrotillsynsåtgärderna har stärkt hushållens motståndskraft och bidragit till en sundare amorteringskultur. Avslutningsvis vill jag säga att vi givetvis bör se över ytterligare möjligheter att öka rörligheten på bostadsmarknaden och stimulera byggande av bostäder som folk har råd med. Lösningen på bostadsmarknadens utmaningar kan dock inte vara att ensidigt underlätta ytterligare skuldsättning. Det är viktigt att säkra ett utbud av bostäder som möter efterfrågan utan att vältra över riskerna på hushållen. 75 (KD): Jag tackar bostadsministern för svaret. Jag har all respekt för det svåra i att se till olika , intressen och förutsättningar för att hitta en väg fram och att skapa en fungerande bostadsmarknad. I min interpellation gav jag exempel på personer som anser att bostadsmarknaden är dysfunktionell och att politiken har ett ansvar att visa på åtgärder för att återupprätta bostadsmarknaden. Några av dem kommer från och från Byggindustrier. På en direkt fråga till riksbankschefen svarar han att han anser att det är direkt uppenbart att politiken har gjort för lite för att rätta till den dysfunktionella bostadsmarknaden. I detta håller jag med honom. Vi ser rapporter om att bostadsbyggandet minskar ganska kraftigt. Bara i är det nästan en halvering, och i landet som helhet kommer vi i princip att se en kraftig nedgång. Det blir bara närmare bostäder man skulle behöva bygga – detta som ett resultat av den förda politiken från regeringen. Det här är siffror i början av en konjunkturnedgång, och det borde mana regeringen till oro inför framtida bostadsförsörjning. Det är nu vi borde sätta in åtgärder för att stimulera marknaden att starta byggnationer och se till att människor har möjlighet att efterfråga de bostäder de har behov av. Faktum är att kreditrestriktionerna har gjort det väldigt svårt, för att inte säga omöjligt, för en vanlig medborgare att köpa en egenägd bostad. Man begär att människor ska klara av en ränta på upp till 7–, en ränta vi har väldigt svårt att se kommer att bli verklighet inom överskådlig tid. begär man amorteringar och sätter ett tak för hur mycket människor över huvud taget får låna kopplat till sin årslön. Dessa restriktioner inför man för en köpare som vill köpa en egenägd bostad, där köparen dessutom åtar sig att göra alla investeringar, att ta alla andra kostnader och att sköta det underhåll som är kopplat till en fastighet. Detta tvingar allt fler att söka sig till hyresmarknaden efter en bostad. Men problematiken är att den hårda restriktionen när det gäller belåning slår även där. Den slår även mot de företag som vill låna till att bygga hyresrätter och alltså inte bara mot dem som vill bygga villor eller bostadsrätter. Denna utveckling medför problem med att marknaden minskar sin rörlighet när det blir allt svårare att sälja sin bostad eller att bygga nytt. Alla som söker en ny bostad är alltmer hänvisade till hyresmarknaden. Den får ett allt större tryck på sig från alla håll. Det blir ett tryck från alla som inte kan låna eller köpa, som vi har en allt större grupp som av sociala skäl behöver samhällets stöd för att kunna få en bostad som ger dem tak över huvudet. Min uppmaning till bostadsministern är att fundera och reflektera över några förslag som jag nu redovisar. Tänk utanför boxen, det vill säga utanför JÖK:en! Det vore ett önskemål. Se över kreditrestriktionerna! De är för tuffa, och de stänger ute många människor med goda inkomster från att kunna köpa en egen bostad. Ett bolånetak som vi har amorteringskrav och krav på att klara en ränta på 7–är alldeles för tuffa krav. Det borde göras en utvärdering av kreditrestriktionerna i syfte att minska kraven men ändå ha ett system som ger en viss säkerhet. Det borde vara målet. Skapa ett bosparande där unga mellan som har inkomst av tjänst kan spara till sin första bostad med stöd från staten! Detta skulle leda till att fler av våra ungdomar klarar av att betala en större del av kontantinsatsen. Skapa ett startlån så att ungdomar som klarar kreditprövningarna och har en del till insatsen får ett statligt lån! Detta skulle ge fler ungdomar möjlighet att köpa sin första bostad, och vi skulle inte behöva utsätta dem för de dyra blankolånen. Min fråga till bostadsministern är: Kan vi göra detta ? 76 Statsrådet (MP): Tack, , för interpellationen i en viktig fråga! Vi behöver göra vad vi kan för att få bostadsmarknaden att fungera ännu bättre och ännu mer effektivt. Därför är jag glad över att detta är en tung del i januariöverenskommelsen – avtalet mellan , Socialdemokraterna, . Där har vi ett antal olika åtgärder som syftar just till att få en bättre fungerande bostadsmarknad. Det handlar bland annat om en större skatteöversyn. Vi har sagt att den ska göras med inriktning just på att få bostadsmarknaden att fungera bättre. Men det handlar också om att ta hänsyn till riskerna med hushållens skuldsättning, som ju många har varnat för och som påverkar synen på svensk ekonomi. Om vi inte tar hand om riskerna i svensk ekonomi är risken också att förtroendet för svensk ekonomi minskar. Åtgärder som exempelvis ett skattesubventionerat bosparande skulle kunna ingå där. Det är någonting som också har fört fram som ett förslag för att sänka trösklarna för unga. Det handlar eventuellt också om förslag om startlån. Det är dock viktigt att komma ihåg det sammanhang i vilket interpellationen väcks. Vi har en högre nivå på byggandet än vi har haft . påbörjas ungefär 49 000 bostäder, enligt prognoserna.