prot · H60991 · 2019-05-13 00:00:00 — Syftet med färdplanen är att utveckla flygplatsen utifrån ett helhetsperspektiv som omfattar flygplatsen, luftrummet samt anslutande transporter och infrastruktur på marken, men också tillgången till andra flygplatser i . Vidare anges i flygstrategin att flygets miljö- och klimatpåverkan ska minska och att flyget, liksom övriga trafikslag, ska bidra till målet om som ett av världens första fossilfria välfärdsländer. har arbetat med en färdplan för . Regeringens hantering av frågan är ännu inte klar. arbetar också med en flygplatsöversyn som bland annat berör de regionala flygplatsernas utveckling. Detta är ett annat initiativ som regeringen aviserade i flygstrategin. Översynen görs för att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser samt när det gäller flyglinjer med allmän trafikplikt. 59 (C): Tack, statsrådet, för svaret! Jag ska vara ärlig och säga att jag inte upplever att jag fått så många raka svar på de frågor jag ställde till statsrådet i interpellationen. Detta stärker egentligen lite grann den misstanke som jag och många andra har: att det finns en väldigt stor skillnad i regeringspartiernas syn på och flygets framtid. Denna oenighet riskerar att bromsa upp utveckling snarare än utsläppen. Flyget kommer att gå oavsett om vi bygger ut eller inte, men det är regeringen som måste avgöra om svenskar ska flyga från eller via , och . Att inte bygga ut vore att hindra fortsatt tillväxt, inte bara i utan i stora delar av landet. Möjligheten att effektivt ta sig till resten av världen är viktig för företag i , även för dem som börjar sin resa vid en regional flygplats. har flygresandet ökat kraftigt – från 18 till 27 miljoner passagerare . Även om det har skett en minskning pekar prognoserna på att det blir en långt mycket större ökning , även om snabbtåg skulle byggas ut i . Om skulle stänga ökar dessutom trycket på . Detta har ju även ministern påpekat i medierna. Alla torde vara överens om att flyget ska vara koldioxidneutralt , vilket är möjligt genom ny teknik, biobränsle i tanken och flyg som drivs med el. Då kan vi inte låta en gammal syn på flyget styra utvecklingen, vilket tyvärr verkar vara synen hos en del partier. Hållbarhet och tillväxt kan gå hand i hand, och har vi inte det perspektivet kommer att hamna på efterkälken. Jag nämnde inledningsvis att jag inte riktigt tycker att jag fått svar på frågorna jag ställde i interpellationen, och därför passar jag nu på att ställa dem igen och hoppas att ministern tar sig tid att besvara dem. Är regeringen ens överens om att ska vara ledande storflygplats? Är ni eniga om ? Och slutligen, kan ministern garantera att presenteras under innevarande år? 60 Infrastrukturminister (S): Jag uppskattar engagemanget. Flygstrategin blev ju väldigt omdiskuterad när den presenterades. Det var första gången vi i samlades kring en strategi för flyget. Där pekade vi i den förra regeringen ut flygets omställningsbehov. Flyget är viktigt för att knyta ihop landet, men det är också viktigt att flyget klarar att ställa om för att möta de klimatutmaningar vi har. Detta är ett av skälen till att vi nu arbetar intensivt med detta – är ett bra exempel. Det handlar om hur vi kan få till stånd en reduktionsplikt även på flygsidan, elektrifiering av flyget och andra sätt att nå klimatmålen. Där ligger hela regeringens arbete: att nu agera och göra det som tidigare regeringar kanske inte valde att göra. Då är det extra glädjande att Socialdemokraterna och tillsammans med och Liberalerna kom överens om ett januariavtal och är överens om att arbeta med att flygskatten ska finnas på plats som ett tydligt styrmedel. Vi talar om kompensation till regionala flygplatser där något annat alternativ faktiskt inte finns. Vi tittar dessutom på differentierade start- och landningsavgifter och klimatdeklaration, så att du och jag som konsumenter kan få reda på vilket klimatavtryck de olika transportsätten innebär. På detta sätt tar vi nu ett gemensamt ansvar både för omställningen i transportsystemet – den är viktig – och, naturligtvis, för att se till att vi upplyser alla som ska göra individuella val om vilken betydelse de har. Där kommer den regionala flygplatsöversynen att vara viktig. Jag var ansvarigt statsråd när Nextjet gick i konkurs. känner väl till hur viktigt Nextjet och det regionala flyget är i vissa delar av landet. efter konkursen stod jag tillsammans med generaldirektör och sa att flygen skulle upp i luften . Här klarade inte marknaden sitt ansvar, utan samhället var tvunget att med gemensamma medel säkerställa en trafikplikt. Vi lyckades relativt kort därefter få upp flyg på åtminstone tre av flygplatserna. På de andra två, och , där det var kommersiell flygtrafik, gällde andra regler. Där satte EU-regler hinder i vägen för att snabbt kunna agera och säkerställa att man fick flygtransporter. Vi var tvungna att invänta en upphandlingsmodell där alla flygbolag skulle ha möjlighet att bjuda i upphandlingen. Vi följde naturligtvis . Men jag var tydlig då, och jag är fortfarande tydlig: Detta är inte hållbart. Vi kan inte ha en ordning där flygbolagens rätt att trafikera kommer före medborgarnas möjlighet att ta sig fram och tillbaka. För en företagare i var det extremt plågsamt att inte ha bra kommunikationer ut, liksom för besöksnäringen och medborgarna. Min utgångspunkt när vi arbetar med den regionala flygplatsstrategin är alltså att säkerställa att vi ger bättre och tydligare villkor för när man kan ha trafikplikt, men också när det gäller de ekonomiska förutsättningarna för det regionala flyget. Detta är nämligen viktigt för att hålla ihop landet. I samma stund som vi säger detta måste vi vara tydliga med att flyget ska klara klimatomställningen. Det är därför vi agerar och ser till att vi nu med kan introducera biobränsle. Det är också därför vi lägger extra forskningspengar på flygets omställningsförmåga när det gäller elflyg och väldigt tydligt ser till att underlätta medborgarnas möjligheter att välja andra, klimatsmarta alternativ, till exempel genom den största järnvägssatsningen i modern tid. Vi gör alltså stora insatser för att klara utmaningen. Men fortsätter vi att bereda i . 61 (C): Jag vet att ministern har varit engagerad när det gäller problematiken med Nextjet, och det är vi väldigt glada för i norr. Men jag upplever fortfarande inte att ministern är så intresserad av att svara på de frågor som jag ställde direkt. Enligt en artikel i har statsrådet tillbakavisat att det finns en konflikt mellan Socialdemokraterna och i frågan om att bygga ut . Ministern ska enligt artikeln ha hänvisat till att man har en gemensam uppfattning. Men det intressanta är att miljöminister i samma artikel uttalar sig och säger att det är otänkbart för att bygga ut flygplatsen. Hon tillägger även att hon inte kommer att medverka till ett beslut som ökar flygtrafiken i . Läser man den artikeln inser man klart att regeringen inte är överens. Det är uppenbart att frågan nu är så känslig att inte kan läggas fram. har ju statsrådet och den tidigare infrastrukturministern varit överens om att ska vara ledande storflygplats. Ska detta alltså genomföras bara om det tillåts av ? Jag upplever att Socialdemokraterna tyvärr lade sig platt för när det gällde frågan om äganderätt till skogen förra mandatperioden. Detta har bidragit till stor oro för svenska skogsägare och till tveksamma myndighetsbeslut. Är det återigen tillväxt som ska betala priset för att tillåts köra över Socialdemokraterna? Ministern svarade inte heller på hur han ser på möjligheten för de regionala aktörerna att ta del av Swedavias vinster. Detta är en viktig fråga då många av dessa flygplatser har det tufft. De blöder ekonomiskt, och det tror jag att ministern känner till. De regionala flygplatsernas representanter anser att de förser Swedaviaflygplatserna och med inrikespassagerare och därmed bidrar till Swedavias intäkter. Då undrar jag: Ser ministern vikten av att de regionala flygplatserna får ta del av Swedavias vinster? Sedan skulle jag vilja upprepa de frågor jag ställde . Ministern tangerade dem lite i sin sista mening, men jag upplevde inte att jag fick något direkt svar. Är man i regeringen ens överens om att ska vara ledande storflygplats? Är man enig om , och kan ministern garantera att presenteras under innevarande år? 62 Infrastrukturminister (S): Jag blir lite bekymrad över det som jag skulle kunna tolka som ett inte lika starkt engagemang för att flyget ska ställa om. När vi nu har verktyg på plats – flygskatt, klimatdeklarationer och annat som vi i januariavtalet har skrivit under på – måste detta vara utgångspunkten för hur flyget ska klara omställningen. Gör man inte detta kommer flyget att ha en ganska tuff resa framöver. Den senaste prognosen visar ju en minskning av flyget. Vad den beror på är det lite tidigt att säga, naturligtvis, men jag kan tänka mig att den senaste tidens klimatdiskussion kan spela en roll. Jag vill att vi ska vara tydliga med de politiska alternativ som finns, att säkerställa att vi gör stora infrastruktursatsningar, så att man kan välja att åka tåg i stället för att flyga mellan och och att se till att vi på långa resor är tydliga med vilken klimateffekt resan faktiskt har, så att du och jag när vi väljer ett flygalternativ ska kunna känna och veta vilket klimatavtryck vår resa gör. Jag vågar tro att det kraftigt ökade intresset för nattåg i och för tågresandet generellt har betydelse nu när vi ser människors resemönster. Så har vi frågan om de regionala flygplatserna ska få del av Swedavias vinster. Här vet ju lika väl som de flesta i att några direkta rör från ett statligt bolags resultat in till andra statliga verksamheter inte finns. Vill vi stärka stödet till de regionala flygplatserna är det genom budgetarbetet. Det sker genom de resurser vi lägger på de regionala flygplatserna – det är väl sammanlagt som vi ger i driftsstöd och i trafikplikt. Är beredd att fortsätta stödja detta har vi ju budgetsamverkan där vi kan diskutera detta tillsammans. Återigen: En del i flygstrategin är att fortsätta utveckla . Inte minst kommer detta att vara viktigt om man vill lägga ned , vilket det verkar finnas uppslutning om i . Då måste inrikesflyget kunna få plats. Men det är Swedavia som bolag som har att ansvara för de investeringar som görs på . Det är styrelsen där och dess operativa ledning som ansvarar för de investeringar som görs för tillfället. 63 (C): Tack, statsrådet, för svaret! Jag nämnde tidigare att alla nog är överens om att flyget ska vara koldioxidneutralt , och det är också möjligt genom ny teknik, biobränslen, elflyg och så vidare. Det sker ganska mycket forskning och entreprenörskap på det här området. Som jag sa kan vi inte låta en gammal syn på flyget styra utvecklingen. Jag kan konstatera att statsrådet undviker att svara på mina frågor. Jag förstår att det har att göra med att regeringspartierna är oense. Av den anledningen försöker man nu gömma undan den rapport som har arbetat med , där flera statsråd, representanter för näringslivet och berörda statliga myndigheter har funnits med. Jag kan bara beklaga att Socialdemokraterna låter diktera villkoren och inte ser möjligheterna att förena klimatsmart teknik och minskade utsläpp som man gynnar den tillväxt som behöver för framtida konkurrenskraft. 64 Infrastrukturminister (S): Jag ska vara tydlig och säga att jag har varit ordförande i under den tiden det arbetade. Där finns ett starkt engagemang, och det arbetet har varit väldigt värdefullt för fortsatta utveckling. Där har funnits representanter för , näringslivet och myndigheter, och det är klart att det arbetet har otrolig betydelse för det fortsatta arbetet med färdplanen. Det kommer att ha betydelse för vilka landanslutningar eller andra anslutningar till man gör. Det kommer att ha betydelse för utmaningen att göra till en fossilfri flygplats när det gäller dess egen verksamhet, eller för den delen att säkerställa att vi kan etablera biobränsle där, så att flyget klarar den omställningsresa man behöver göra. Arbetet bereds just nu i . Vi arbetar med det underlag som har arbetat med. Det är på det sättet arbetet brukar fungera i regeringen, så det är ingen nyhet. Jag är glad över att är engagerad. Det är många. Flyget behöver finnas. Det behöver ställa om. Det behöver vara tillgängligt. Det behöver kunna klara klimatutmaningarna. Vi behöver ta politiskt ansvar om vi ska rädda den här planeten. Det handlar både om att klara människors behov av kommunikationer och om att vara tydliga med att de transportsätt som finns måste klara de klimatkrav som ställs. Här har flyget en läxa att göra. Flyget klarade inte av klimatkraven tidigare, och man gör det fortfarande inte. Det är fortfarande så att de långresor som många människor gör som nöjesresor ut över världen har väldigt stor klimateffekt. Det är inte hållbart. Här måste vi använda de styrmedel som finns. Ett av de viktigaste är att erbjuda alternativ, att investera i den största järnvägssatsningen i modern tid, att säkerställa att man kan hitta andra alternativ och också att arbeta med att flyget i sig självt ska klara att bli hållbart. Där är världsledande. Vi kommer att ligga före i den omställningen, och det är jag stolt över. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2018/19:222 om dubbelspårig järnväg mellan och 65 Infrastrukturminister (S): har ställt frågor till mig om utvecklingen av järnvägsförbindelsen mellan och , om avgifterna på och om regeringen är beredd att ta initiativ till framtagande av en metod för trafikmodellering av gränsöverskridande transporter på järnväg. Regeringen beslutade om en nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029. För regeringen är det viktigt att hela ges goda förutsättningar att växa och utvecklas. Den nationella planen omfattar därför stora satsningar på såväl nybyggnation som upprustning och modernisering av befintlig infrastruktur och innefattar den största järnvägssatsningen i modern tid. Av fastställelsebeslutet framgår att regeringen pekat ut att ska göra en bristanalys för stråket –på grund av dess kapacitetsproblem och långa restider. Det innebär att kommer att utreda stråket med målsättning att det är så pass utrett att det kan övervägas i en kommande planrevidering. har redan i uppdrag att utveckla och förvalta metoder och modeller för samhällsekonomiska analyser inom transportområdet. Av regeringens fastställelsebeslut framgår att och regeringar är överens om att utvecklingen av den gränsöverskridande transportinfrastrukturen ska ske i dialog mellan departementen i de båda länderna samt mellan de myndigheter som ansvarar för transportsystemet i respektive land. Regeringen har en pågående dialog med den norska regeringen kring de gränsöverskridande stråken, däribland –, eftersom regeringen ser ett särskilt behov av att länderna gemensamt utreder hur järnvägsförbindelserna i bland annat det nämnda stråket kan stärkas. I det sammanhanget diskuteras också olika finansieringsfrågor. 66 (M): Tack, ministern, för svaret på min interpellation! Detta är en väldigt viktig fråga för mig personligen, som representant från . Det är också en oerhört viktig fråga för hela och för . är jämte absolut viktigaste handelspartner. Bara varuexporten uppgår till en bra bit över 130 miljarder och utgör av totala varuexport. Tillkommer gör vår tjänsteproduktion eller vår tjänsteexport på styvt 90 miljarder. Därtill har vi, som alla vet, en stor och växande gränshandel, som uppgår till omkring 20 miljarder. Men potentialen, herr talman, är ännu mycket större. Det finns goda möjligheter att öka handelsutbytet och inte minst arbetspendlingen. Arbetspendlingen är redan omfattande. Det är faktiskt den största som vi har i – den mellan och . Den uppgår till omkring 60 000 pendlare. är ett gott och viktigt grannland till oss. Men, som sagt, potentialen är mycket större. Vi kan komma varandra mycket närmare genom en bättre infrastruktur som ger helt andra förutsättningar och helt andra möjligheter än . Men då behövs det en dubbelspårig järnväg mellan och och , naturligtvis, på hela stråket från ned till , vilket det också jobbas på längre ned. ser vi att trafiken över är stor. Den är växande. Men man åker just över . Trafiken är alltså till största del förlagd till , och man åker till största del på gummihjul. Det är omkring 2 500 lastbilar som passerar över bron . Sammantaget är det omkring 1 miljon lastbilar som passerar . Det är alltså dubbelt så många som passerar över till exempel . Det passerar också fler personbilar över än över . Det är omkring 7 miljoner personbilar. Jag tror att de siffrorna tydliggör att transportbehovet är väldigt stort. Det finns verkligen ett behov av att försöka göra investeringar som möjliggör en ökad överflyttning från väg till järnväg. sker av resorna mellan och med bil, på väg. Enbart sker med tåg. Jag och infrastrukturministern är nog helt överens om att det inte är hållbart – varken miljömässigt eller kapacitetsmässigt. Restiderna behöver kortas. Då krävs det investeringar i dubbelspårig järnväg. växer det fram möjligheter som och våra vänner på andra sidan norska gränsen pekar på. Det handlar om att finansiera stora delar av utbyggnaden vid sidan av anslagsvägen och vid sidan av de vanliga planstrategierna. En möjlighet är att faktiskt använda de avgifter som tas ut på till att finansiera investeringar i järnväg. är överenskommelsen mellan att avgifterna ska användas bara för att finansiera vägbron och att avgifterna ska tas bort när den är betald. Prognosen är att den kommer att vara det omkring 2021. Min fråga som jag ställer i denna interpellation – och detta brådskar – är om ministern är beredd att på allvar ta en diskussion med sina norska kollegor om huruvida denna lösning skulle vara möjlig. Det handlar helt enkelt om att och gör ett nytt handslag och att vi vid behov förändrar lagstiftningen så att det är möjligt att använda avgifter för att delfinansiera denna oerhört angelägna nya infrastruktur. 67 Infrastrukturminister (S): Jag delar uppfattningen att det är viktigt att få fler järnvägssatsningar på plats. Det är ett klimatsmart sätt att resa. Det är dessutom bra, eftersom det innebär att vi minskar trycket på både existerande järnvägssystem och våra vägar. Det är ett av skälen till att vi gör den största järnvägssatsningen i modern tid. Det är i nationell plan. En mycket stor del av det går till just järnväg. Det är faktiskt 100 miljarder mer än vad den förrförra regeringen mäktade med att lägga. Det innebär att vi nu inte minst kan påbörja sträckan mellan och – det är en nog så prioriterad sträcka i . Vi kan rusta upp Västra stambanan och se till att vi får en sydostlänk eller för den delen Norrbotniabanan. Det är nu vi investerar och gör de satsningar som egentligen borde ha gjorts för 10, 15 och . När svenska folket har velat åka mer tåg och när företagen har velat skicka mer gods på tågen har man tidigare valt att inte investera. gör vi det. Det kommer att ha klimateffekt, men det kommer naturligtvis också att innebära att vi ökar möjligheterna till bättre transporter. pekar själv väldigt rätt på och vilken otrolig betydelse det har vilka förbindelser som finns med inte minst . Därför har vi varit djupt engagerade i detta. I nationell plan gör regeringen precis det som frågar efter – tar fram ett underlag inför nästa revidering så att det finns färdiga planer för potentiella satsningar om vi väljer att prioritera dem. Sedan gäller det samarbetet eller samverkan och dialogen med . Det har varit intensivt. Vi för naturligtvis diskussioner med om de gemensamma åtaganden vi har i fråga om men också om andra satsningar. Här har inte minst tillgängligheten till Kongsvingerbanan varit viktig. Men vi har också viktiga järnvägssatsningar i andra delar av landet. Jag var uppe och invigde bron vid Stora helvetet. Det låter roligt, men jag kan berätta för dem som inte känner till det att Stora helvetet ligger en bit från Åre. Man passerar och tar sig mot . Där har vi elektrifierat hela mittbanan. Ambitionen var att man på norska sidan skulle fortsätta med en elektrifiering av Meråkersbanan. Därmed skulle man kunna åka från till , elektrifierat och effektivt. Dessvärre har inte norska regeringen valt att göra den prioriteringen . Regeringen eller där sköt på den investeringen. Så är det när vi har en dialog med vårt grannland . Vi måste ha respekt för deras beslut och deras prioriteringar. Men vi har en intensiv dialog om hur vi kan förbättra förbindelserna mellan våra länder. Avslutningsvis: Det är klart att man ska titta på alla finansieringsförutsättningar. Men jag vill vara noga med att säga: Det finns inga fria luncher. Vi kan titta på alternativ med avgifter, gröna obligationer, AP-fonder eller överskott från broavgifter. Men man måste vara medveten om att huvuddelen ändå kommer att vara ett statsfinansiellt åtagande. Det innebär att det inte är någon finansiering vid sidan av budgeten, utan en finansiering som vi gemensamt måste ta ansvar för i de långsiktiga planer som vi gör i nationell plan. Det återstår att se vilket underlag för beslut vi får. Dialogen med den norska regeringen fortsätter naturligtvis. Jag uppskattar återigen engagemanget, för jag tror att det är viktigt att vi fortsätter att stärka järnvägstrafiken men också klimatsmarta sätt att ta sig inte minst över gränsen till . 68 (M): Som moderat blir jag naturligtvis glad över att höra en socialdemokratisk minister konstatera att det inte finns några fria luncher. Det är viktigt att vi hushållar med skattebetalarnas pengar och att vi för en ansvarstagande ekonomisk politik. Men vi vet att just investeringar i infrastruktur är väldigt viktiga för att skapa ökade möjligheter för företagande och för att vidga våra arbetsmarknadsregioner och därmed bidra till större skatteintäkter och vårt välstånd. Vi vet också, som ministern lyfte i sitt inlägg, att infrastrukturbehoven är mycket stora. Jag är inte, herr talman, den enda ledamot som interpellerar ministern om angelägna infrastruktursatsningar. De finns över hela vårt land – de finns också i våra grannländer. Det är svårt att få alla de prioriterade och viktiga projekten att rymmas inom de begränsade ekonomiska planer som vi har, även om de successivt har reviderats upp och även om investeringar i järnväg har ökat med alliansregeringen liksom med denna regering, vilket är bra. Jag tror att vi, givet det stora behovet, behöver titta på andra möjliga vägar för att få till tidigare investeringar. När vi inte gör investeringar i infrastrukturen hämmas nämligen tillväxten. Det är potential och möjligheter som inte tas till vara. Det är detta som jag är rädd att vi kommer att få se i västra om inte denna viktiga investering görs. I stråket –bor 8 av 26 miljoner invånare. Där finns 29 universitet och 260 000 universitetsstuderande, till exempel. I stråket –har vi 4 miljoner invånare och en enorm potential. Då tycker jag att vi måste vara öppna för att diskutera om inte den broavgift som finns på plats kan vara ett möjligt verktyg för att få till den där investeringen på lite än vad som annars vore möjligt. Vi vet också erfarenhetsmässigt att till exempel investeringen i har varit väldigt, väldigt lönsam samhällsekonomiskt. har den, vill jag minnas, levererat ett värde på . Det är ungefär det dubbla gentemot vad den investeringen kostade. Jag tycker därför att det finns goda samhällsekonomiska skäl och argument, och det är jag säker på att den utredning som genomför kommer att visa. Det behövs alltså ett ökat och fördjupat samarbete mellan och också på politisk nivå. Jag hör att ministern säger att det förs goda, konstruktiva dialoger, men jag önskar att dessa dialoger också leder framåt till avsiktsförklaringar och konkreta avtal om hur man vill arbeta vidare. I just den här frågan är det som sagt var bråttom. Om inte nya politiska beslut tas försvinner möjligheten att använda broavgiften för att delfinansiera.