prot · H70936 · 2019-11-21 00:00:00 — Detta förslag driver jag som miljöpartist, men det finns också möjlighet till sådana diskussioner när vi nu diskuterar de övergripande villkoren för bostadsmarknaden. Vi kommer också att ha skattesamtal som tydligt ska vara fokuserade på att få en väl fungerande bostadsmarknad. 23 (KD): Vi kan diskutera mycket om kreditrestriktioner och vem som har gjort fel eller rätt. Men i detta fall har vi samma uppfattning, det vill säga att vi på något sätt måste se till att ungdomar har möjlighet att köpa sin första bostad. Att staten ska ta ett större ansvar verkar vi vara överens om. Jag tycker att det är konstigt att bostadsministern värjer sig för den tanken genom att säga att han uttalar sig som miljöpartist. Denne miljöpartist är nämligen också bostadsminister och har möjlighet att driva på och få fram sådana åtgärder. När kommer detta? 24 Statsrådet (MP): Även om jag är bostadsminister är jag också partipolitiker och har därmed såklart möjlighet att uttala mig även för partiets räkning. Det vet jag att även tidigare bostadsministrar har gjort. Men jag är såklart ivrig och vill genomföra fler reformer. Jag är därför glad över att vi nu har en mer aktiv bostadspolitik än vi haft . Det behövs för att vi ska kunna lösa problemen. Vi har också möjlighet att samarbeta i januariavtalskonstellationen och hitta nya vägar framåt, och där kommer jag att föra in förslag. Rätten till hjälpmedel för elever med dyslexi 25 (L): Jag vill ställa en fråga till utbildningsminister . uppmärksammade jag problemet med att elever som har läs- och skrivsvårigheter, dyslexi eller dyskalkyli inte får ta med sig hjälpmedel när de skriver de nationella proven. Äntligen, vill jag som har följt denna fråga politiskt säga, kom det en dom i där det konstateras att en elev i årskurs 6 har utsatts för diskriminering på grund av att han inte fick ta med sig hjälpmedel in till de nationella proven, som han normalt fått göra vid den övriga, ordinarie undervisningen. Jag vill, fru talman, fråga utbildningsministern vilka slutsatser hon drar av denna viktiga dom och hur den kan påverka regeringens arbete. 26 Utbildningsminister (S): Tack, , för frågan! och jag är överens om att skolan verkligen ska stötta alla elever att utvecklas så långt som möjligt och att de elever som behöver olika former av anpassningar och särskilt stöd också ska få det. Vi är också överens om att det i vissa fall behövs anpassningar när elever skriver nationella prov. Den svåra frågan här gäller hur anpassningarna ska se ut i de fall där det som de nationella proven ska pröva är precis sådant som anpassningarna avser. Den frågan har prövats av ett flertal tingsrätter. I ett av fallen har rätten gått på den linje som beskriver, men det finns också andra tingsrättsdomar och beslut av myndigheter. Jag utgår från att , som är den myndighet som är ansvarig för hur de nationella proven ska utformas, följer domarna noga och också följer den rättspraxis som håller på att utvecklas. 27 (L): Tack, utbildningsministern, för svaret! Specialpedagogiska skolmyndigheten har haft en uppfattning i den här viktiga frågan, och har haft en annan. Båda dessa skolmyndigheter sorterar ju direkt under statsrådet, och jag skulle önska att vi verkligen löser den här situationen. Det är orimligt att elever som råkar ha dyslexi, läs- och skrivsvårigheter, inte är berättigade att ha med sig grundläggande hjälpmedel. För drygt en månad sedan sträckte statsrådet ut en hand. Jag sträcker nu en hand tillbaka och frågar: När kan vi inleda samtal i denna fråga? 28 Utbildningsminister (S): Ansvaret för att utforma de nationella proven och anvisningarna för dem ligger ju på . Jag utgår från att följer den rättspraxis som håller på att utvecklas. Sedan är jag, precis som , förhindrad att uttala mig på ett sådant sätt att jag kan påverka pågående rättsfall. Men jag följer den här frågan mycket noggrant. Precis som är jag mycket angelägen om att eleverna i ska kunna visa sina färdigheter och kunskaper på ett bra sätt och också att de ska kunna få det stöd som eventuella åtgärdsprogram kan innebära. Oseriösa aktörer i skolan 29 (S): Jag vill fråga utbildningsministern om skolan, som sedan Bildtregeringen genomförde friskolereformen har blivit en marknad som drar till sig olika typer av oseriösa aktörer. Allvarligast är kanske exemplen med en person som bedrivit skolverksamhet och av Säkerhetspolisen bedömts vara ett hot mot säkerhet. senast rapporterades det om elever som under skoltid utbildas att fungera skolambassadörer för att marknadsföra friskolor. Hur ser ministern på förekomsten av detta i svensk skola, och vad avser ministern att göra med anledning av det? 30 Utbildningsminister (S): I vår skola ska det finnas ett fokus på elevernas kunskap och elevernas bildning. Det är detta som ska vara vägledande för dem som får samhällets förtroende att bedriva skola. I det aktuella fall som tar upp – det senaste fallet, där elever på skoltid får lära sig att marknadsföra sin skola – tycker jag att skolhuvudmännen ska vara försiktiga. Man bör tänka sig för innan man förväntar sig att elever utför uppdrag för att tala väl för en skola som faktiskt befinner sig i en maktposition gentemot dem. Skolan har rätt att sätta betyg och har väldigt stort inflytande över hur en stor del av elevens vakna tid ter sig. Jag är väldigt orolig för en skola som utvecklas åt ett sådant håll där andra incitament än att bara sträva efter elevernas kunskap gör sig gällande. Jag utgår från att skolhuvudmän följer den skollag vi har, som klart och tydligt säger att det är elevernas kunskap och bildning som ska stå i centrum. 31 (S): Det dyker med jämna mellanrum upp rubriker som kan illustrera vilka problem marknadssystemet och kanske särskilt just vinstincitamenten i skolan skapar. Några exempel från har handlat om hur urvalet av elever går till, om storleken på vinstutdelningen och om glädjebetyg som driver betygsinflation. När januariavtalet nu stipulerar att det inte blir något vinstförbud, vilka andra åtgärder bedömer ministern som möjliga för vi ska få ett välfungerande system? 32 Utbildningsminister (S): Det finns mycket vi kan göra tillsammans, inte minst här i riksdag, för att säkra att skolorna får så bra förutsättningar som möjligt. Jag tänker på det som handlar om urval till utbildningar. Där har vi en utredning som pågår och som ser över hur skolorna ska göra urval. Själv tycker jag att kötid som urvalsinstrument är väldigt segregerande och orättvist. Vi har också reglerna om planering och dimensionering av gymnasieutbildning och, inte minst, hur skolpengen är konstruerad, vilket också är föremål för utredning. Här finns mycket som vi kan göra tillsammans. 33 (MP): Min fråga går till statsrådet . Vi står inför en stor klimatutmaning. FN:s klimatpanel visar tydligt på behovet att agera och att göra det . demonstrerar ungdomar över hela planeten inför klimattoppmötet i , och är det ironiskt nog . Ett mycket viktigt systemskifte som behövs för att komma till rätta med klimatutmaningen är att gå från en linjär till en cirkulär ekonomi. Det tror jag att många av oss är överens om. Det handlar om att designa produkter som produceras resurseffektivt, håller längre och kan repareras, återbrukas och återvinnas – att möjliggöra för en hållbar konsumtion, helt enkelt. Då är det viktigt med produktpass. kommer jag till mina frågor: Vad anser du, Per , att produktpass ska innehålla? Vilken effekt tror du att produktpass kommer att få? 34 Statsrådet (MP): Tack, , för viktiga frågor! Det är otvetydigt så att om vi ska klara av miljömålen måste vi se till att vår konsumtion blir mer hållbar. Där är det glädjande att vi kan märka ett stort engagemang hos konsumenter för att vara en del av lösningen. Men då måste vi som konsumenter också få tillgång till den information vi behöver för att fatta väl underbyggda beslut och minska vårt fotavtryck på planeten. Vi i och i januariavtalspartierna tror att produktpass är en viktig väg framåt. har vi kommit överens om att tillsätta en utredning som ska ta fram förslag på hur ett produktpass för olika produkter som säljs kan utformas. Det ska inkludera vad produkten innehåller – komponenter, kemikalier, råmaterial och så vidare – vilket ursprung den har och hur den är framtagen. Dessutom ska det innehålla hur produkten kan återvinnas när den väl är slutanvänd, så att den kommer tillbaka i en cirkulär ekonomi eller tas om hand på ett hållbart sätt. 35 (MP): Jag är också intresserad av vilken effekt du, Per , tror att det här kommer att få på marknaden, både för producenter och för konsumenter, och om det finns andra åtgärder på det här området. 36 Statsrådet (MP): Regeringens palett är bred när det gäller att få en mer hållbar konsumtion, och den bygger på den strategi för hållbar konsumtion som togs fram förra mandatperioden. Där är information en del, men det är långt ifrån det enda. Det handlar också om att skapa ekonomiska förutsättningar. Det ska vara lönsamt att välja det mest hållbara. Där kommer vi att införa det vi kallar för ett hyberavdrag, som sänker kostnaden radikalt här man hyr i stället för att köpa, när man köper begagnat i stället för nytt och när man reparerar i stället för att bara slänga. Vi behöver jobba med många olika verktyg för att nå en hållbar konsumtion. 37 (M): För precis en månad sedan uttalade sig infrastrukturminister i en intervju i , där han luftade sina tankar kring en tidigareläggning av nedläggningen av . är en väldigt viktig flygplats, framför allt för oss som inte bor vid de stora orterna. Från kan man nå 17 destinationer, och det pågår just nu en modernisering. En av dessa destinationer är i , vilket jag företräder. Det är den södra grannen till statsrådets eget län . Jag förutsätter därför att statsrådet är väl medveten om den infrastrukturella situation som vi har i sydöstra , som ju är högst problematisk. Flyget och är för oss oerhört viktiga, både för näringsliv och för försvar. Förra gången denna fråga var uppe utlöste det en av protester över hela landet och över partigränserna. Är statsrådet medveten om vilka osäkerheter luftande av tankar som dessa har som effekt? 38 Infrastrukturminister (S): Tack, , för frågan! Jag är nog medveten om att det alltid har varit en stigmatiserad och uppmärksammad debatt inte bara om flyget i allmänhet utan särskilt om . Det är ju ett av skälen till att det varit ett flertal utredningar om framtiden för . Det finns ett avtal som sträcker sig ända till 2038. Det är alltså en bra bit fram i tiden som i så fall skulle avsluta sin verksamhet. Det är klart att en del i regeringens arbete med flygstrategin och inte minst i har varit en diskussion om detta. Inte minst regionen i har föreslagit att man skulle kunna avveckla och ge plats för inrikesflyget på för att kunna skapa förutsättningar för bostadsbyggande i närområde. På det sättet skulle man också kunna ha mer klimatsmarta resor till . Men det är inte nu aktuellt att fatta några beslut om framtid, utan det är bara en diskussion om hur utvecklingen kan komma att bli framöver. 39 (SD): blev vi uppvaktade av representanter från flera företag i järnvägsbranschen som jobbar som underentreprenörer åt främst Infranord, NRC och Strukton. Företagen hade fått besked om att de skulle avbryta sina jobb och gå hem, helst . De fick då inte reda på varför, men stod det klart att anledningen var att hade ett kraftigt prognostiserat underskott på ca för underhåll av järnväg. Man hade på grund av bristfällig ledning och styrning gjort av med mer pengar än vad budgeten tillät. Konsekvensen av detta har blivit att ca 420, alltså , av alla järnvägstekniker som är anställda av underentreprenörerna har varslats. Detta är inget annat än en skandal. Det är för mig en gåta hur svenska medier har kunnat missa detta. Det är också en gåta varför infrastrukturministern och regeringen valt att inte agera. Vad avser statsrådet att göra för att arbetet ska kunna återupptas och varslen dras tillbaka? 40 Infrastrukturminister (S): Tack, , för frågan! Vi har agerat. Faktum är att vi kunde redovisa ett uppdrag till att ta fram en långsiktig plan för järnvägsunderhållet tillsammans med underhållsföretag och tågoperatörer. Långsiktigheten är just för att man inte ska hamna i skeden där det blir glapp i kompetensförsörjningen, där man inte utnyttjar resurserna så optimalt som möjligt. Detta görs i skenet av att vi gör en 47-procentig ökning av järnvägsunderhållet. Det är den största . Vi måste nämligen renovera, reparera och rusta upp det svenska järnvägssystemet av underinvesteringar. Vi gör det arbete som borde gjorts tidigare. Vi reparerar och renoverar. Vi ser till att järnvägssystemet kan fungera bättre. Och har i uppdrag att ta fram en långsiktig plan för underhållet så att vi inte får problem i försörjningen med de underliggande kontrakt som finns. Man har aldrig haft så mycket resurser som för järnvägsunderhåll. Det torde innebära att vi fortsatt har goda insatser när det gäller järnvägsunderhållet framöver. Finansiering av utbildning efter särvux 41 (C): Jag vänder mig till utbildningsministern och återkommer till en fråga om de intellektuellt funktionsnedsattas möjligheter till studier efter särvux. Ministern och jag har varit överens om att detta är en väldigt viktig fråga. , som tack vare ett tillkännagivande fick ett tillägg, har presenterat ett förslag. Man säger att personer med intellektuell funktionsnedsättning ska ges ökade möjligheter till fortsatt utbildning efter särvux. Då kan man undra över det som står i förslaget: att arbetsgivaren ska kunna betala utbildningen. Inte kan väl ministern mena att det ska räcka? Det behövs betydligt fler möjligheter. Det handlar om studielån och om hur man ska hantera aktivitetsstödet och liknande. Min fråga är: Vad tänker ministern göra åt detta? 42 Utbildningsminister (S): Tack, , inte bara för frågan utan också för det stora engagemanget från och när det gäller detta! Jag hamnar nu i en lite knepig situation som statsråd. Det är en utredning som hänvisar till. Det är en utredning som jag har beställt och som tack vare ingripande faktiskt har blivit, tycker jag, ännu bättre och kommit med fler förslag än vad den hade gjort med de ursprungliga direktiven. Jag är väldigt tacksam mot för det. Men tyvärr kan jag inte föregripa vår behandling av utredningens förslag. De ligger just nu på regeringens bord. Vi har fått många remissynpunkter på utredningen. Jag kommer nog tyvärr att vara så tråkig att jag kommer tillbaka till och berättar om innehållet när jag har en lagrådsremiss eller en proposition. Men jag kan försäkra att denna fråga ligger mig mycket varmt om hjärtat. Jag är väldigt tacksam mot , Per Lodenius och från Liberalerna, och Socialdemokraterna, som har drivit denna fråga på ett sådant sätt att den faktiskt kan ta steg framåt. 43 (V): deltog jag och statsrådet i konferensen i , uppföljaren till befolknings- och utvecklingskonferensen i , där 179 regeringar antog ett handlingsprogram för att stärka kvinnors och flickors rättigheter. Mycket har skett, men vi har inte nått målen, och går vissa länder bakåt. Vi, ca 7 000 deltagare, enades om vad som krävs, bland annat universell tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, ett slut på könsbaserat våld och kvinnlig könsstympning och inte minst mer resurser. Tack vare ökade bni har mängden pengar till SRHR ökat, men med tanke på att vissa regimer motarbetar SRHR borde ett land som säger sig föra en feministisk utrikespolitik vilja göra mer. Därför har vi i krävt att de 6–av biståndsmedlen som ges till SRHR ska utökas till . Hur ställer sig statsrådet till detta? 44 Statsrådet (MP): Jag tackar för frågan. Jag var också på konferensen i . Det spännande och positiva var att det finns en stark och bred majoritet i världen för att kvinnors och flickors sexuella och reproduktiva rättigheter ska fortsätta att ha en stark roll, trots att ett antal länder med bland annat i spetsen försöker begränsa detta. Vi jobbar som ledande i världen, skulle jag vilja säga, med en feministisk utrikespolitik som också innefattar biståndet. Det gör att vi satsar mer än andra, inte bara de 6–som går direkt dit utan också de pengar som vi ger i stöd genom FN:s organisationer och andra multilaterala organ. Totalt sett är en mycket stor del av det svenska biståndet riktad mot jämställdhet och frågor som berör SRHR. Skärpta krav för friskolor 45 (KD): I en debattartikel skriver utbildningsministern om säkerhetshot och brott mot skollagen som kopplas till några muslimska skolor. instämmer i att den som inte är lämplig inte ska få starta och driva skola. Det ska vara lättare att stänga skolor med stora brister. Men regeringen måste skilja agnarna från vetet. Syftet uppnås inte genom att konfessionella friskolor stängs. Skolor som göder religiös extremism kan agera under ett neutralt yttre. Ge Skolinspektionen ökade möjligheter att göra oanmälda inspektioner, så att inte skolledningar hinner städa undan det som bryter mot skollagen. Det vore effektivare när det gäller att komma åt de skolor som gör svensk skola till en frizon för extremism och radikalisering. Är ministern beredd att nyansera sina generaliserande utspel, som drabbar skötsamma konfessionella friskolor, när problemet egentligen är ett annat? 46 Utbildningsminister (S): Den fråga som tar upp är mycket allvarlig. Vi har under en lång följd av år haft alldeles för slappa regler när det gäller vem som får driva friskolor. har rätt på en punkt. Det här gäller reglerna för att starta friskolor över huvud taget. Det är inte begränsat till det som ibland kallas för religiösa friskolor. På regeringens initiativ har skärpt kraven för dem som ska starta skolor, och det spelar också roll retroaktivt. Det är bra att detta bestämdes i riksdag. Vi har också från regeringens sida, tillsammans med och Liberalerna, tillsatt en utredning som ska ge Skolinspektionen ännu tuffare verktyg för att se till att skolorna följer sina uppdrag. har alldeles rätt i att det finns skolor som är bra och att det finns skolor som är dåliga. Men på en punkt har fel. Det föreligger inga förslag som handlar om att stänga religiösa friskolor. De förslag vi arbetar med handlar om att skärpa reglerna och att se till att vi sätter stopp för nyetablering av religiösa friskolor. Återinförandet av investeringsstödet till hyresrätter 47 (S): Jag har en fråga till statsrådet . Investeringsstödet till hyresrätter har ju varit en stor framgång. Därför är det glädjande att vi nu får tillbaka stödet efter att M, KD och SD på ett oansvarigt sätt avskaffade det i förra årets budget. Själv kommer jag från . Där byggs det väldigt mycket, som efterfrågan också är väldigt stor. vet jag att många av byggherrarna är taggade på att komma igång med att bygga hyresrätter med lägre hyror. Därför vill jag fråga statsrådet: Hur går förberedelserna för återlanseringen av investeringsstödet, och vilken effekt tror statsrådet att det kommer att få? 48 Statsrådet (MP): Tack, , för frågan! Investeringsstödet har blivit en stor framgång. Det märks inte minst när SKL utvärderar det och visar att det verkligen har en stor effekt på bostadsbyggandet. När man frågar är det sex av tio byggherrar som säger att man inte skulle ha börjat bygga på det sätt man har gjort . Antingen skulle man inte ha byggt alls eller så skulle man ha byggt mycket färre eller dyrare lägenheter. Det här har alltså verkligen påverkat bostadsmarknaden, och så här långt är det 26 000 lägenheter som har kommit ut med hjälp av investeringsstödet, varav en ganska stor andel är studentbostäder. har vi redan i samband med vårbudgeten sett till att det finns pengar för dem som har sökt men inte har kunnat få pengar förut så att de kan sätta igång sina projekt. Men vi kommer också i närtid att komma ut med nya villkor för kommande som vill söka just investeringsstöd. Det kan vi göra i bred samsyn, alla fyra partier som står bakom januariavtalet. Vår förhoppning är att vi kommer att kunna göra det så att alla de som är ivriga att sätta igång med sina projekt kan göra det så fort som möjligt. Uppföljning av biståndet till 49 (M): är det land vi skickar mest bilateralt bistånd till, och vi har sett att jämställdheten ökar där. Men går det åt helt fel håll. kan vi läsa i att talibanerna tar ut så kallad ushr – , alltså ett tionde – på verksamheter som sker i deras område. Det här innebär att våra skattepengar i form av bistånd kan ha landat i fel fickor som en så kallad skatt till talibanerna. Min fråga till biståndsministern är: Hur följer biståndsministern upp och säkerställer att svenska biståndspengar inte finansierar talibanverksamhet? 50 Statsrådet (MP): Tack för frågan! Jag såg artikeln i . Det fanns dock inget direkt stöd för att det svenska biståndet skulle gå till talibaner, utan det var någon som uttryckte något väldigt allmänt. Det skulle ha gällt . Det är ju så att har funnits i landet , , och är en av de största arbetsgivarna i hela landet. Man har alltså lång erfarenhet och bedriver verksamhet också i områden där talibanerna verkar, styr och har kontroll över området. har själva gått ut och sagt att man betalar ingen som helst skatt till talibanerna och att det här är felaktiga uppgifter. Verkställandet av tillkännagivanden om brottsbekämpning 51 BO (SD): Min fråga går till statsrådet . kunde vi se och höra statsminister intervjuas i Agenda angående den alarmerande gängbrottsligheten. Än en gång fick vi bevis för hur handlingsförlamad regeringen framstår och att insikten om bakgrunden till skjutningar och sprängningar verkar helt obefintlig hos statsministern. Återigen upprepades mantrat ”vi såg det inte komma”. Regeringens uppgift är att vara proaktiv och inte reaktiv. agerar regeringen i mångt och mycket utifrån tillkännagivanden. Dessa har ökat markant. finns ca 160 obehandlade sådana. Ett exempel är slopade straffrabatter för personer , en åtgärd som efterfrågas av bland annat polisen och som framfördes i ett tillkännagivande redan vid /17. Det har gått , och man frågar sig varför inget händer i frågan. Varför tar det alltid så att genomföra saker för den här regeringen? Vad finns det för plan för att verkställa detta och alla andra tillkännagivanden? 52 Statsrådet (MP): Jag håller självklart inte med om synvinkel utan säger tvärtom att den här regeringen tar problemen på allra största allvar och dessutom arbetar både långsiktigt och förebyggande. Vi har jobbat konsekvent med att ge våra rättsvårdande myndigheter de verktyg som de behöver. Vi har en långsiktig plan att ha 10 000 fler polisanställda . Så här långt har vi genomfört över 50 straffskärpningar just för att kunna se till att de som begår kriminella handlingar faktiskt kan sättas i fängelse, där de hör hemma. Vi är dock långt ifrån färdiga, utan vi jobbar vidare. Just den fråga som lyfter fram fanns också med i regeringens program med 34 punkter för att kunna bekämpa gängkriminaliteten. Den kommer att behandlas som de andra punkterna, det vill säga att vi kommer att göra en gedigen utredning. Vi hastar inte igenom beslut som riskerar att bli dåligt genomförda, utan vi vill ha ett gediget underlag för att kunna se till att de reformer vi genomför faktiskt fungerar och kan ge effekter och de konkreta resultat som vi behöver för att kunna bekämpa gängkriminaliteten. 53 (V): Utsläppen från transportsektorn ökar i då de måste minska kraftigt. Vi befinner oss i en klimatkris. Förnybara drivmedel som etanol, biodiesel och biogas är en viktig del i den svenska strategin för att minska våra utsläpp, och de är därför skattebefriade i . Vår kollektivtrafik drivs till med förnybara drivmedel. Tusentals privatbilister och företag har fordon som går på biodiesel, etanol eller biogas. vill EU ta bort vår skattebefrielse för biodrivmedel. Det vore helt förödande för kollektivtrafiken och alla tusentals bilister som vill göra en insats för miljön. Utsläppen skulle öka med hundratusentals ton .