prot · H70941 · 2019-11-29 00:00:00 — Men det finns skäl att inte bara förlita sig på den typen av undersökningar, just därför att metodiken kan spela stor roll för vilket resultat man får fram. Det handlar om ifall personer vågar, vill eller förmår yttra den kritik som man har och som på andra sätt kan fångas upp. har den också fångats upp av duktiga skyddsombud, och det är något som vi uppenbarligen är överens om är bra. Jag återkommer till frågorna lite mer konkret. I ministerns svar framhålls att genomförde en vad man kallar förstärkt samverkan med fackliga parter . Det låter utmärkt, men jag har inte hört något från de fackliga organisationerna. Jag har inte heller noterat några signaler – i alla fall inga som jag har kunnat uppfatta – från de personer som jag har kontakt med inom det här systemet om att detta har gett några tydliga resultat. Jag tror att det finns ett problem med detta. Det görs bra saker på toppnivå och på ledningsnivå. Man är överens om bra . Men sedan kommer den krassa verkligheten. Och den krassa verkligheten kanske är att man har valt en väg där det till exempel är väldigt mycket av verksamheten som handlar om upphandlade städtjänster som inte passar alla. Det kan passa en del utmärkt, men inte alla. Då blir det en press som sätts på mellanchefer som har oförenliga mål att arbeta med, och det kan gå ut över de Samhallanställda. Det jag efterfrågar är: Finns det någon avsikt att verka för att samverkan med de fackliga parterna förstärks? Ska man höra närmare från regeringens sida med de fackliga parterna vad de har kommit fram till och vad de föreslår? Det är någonting som jag gärna vill ha en kommentar till. Ministern talar om en aktiv dialog. Det skulle vara intressant att höra vad denna aktiva dialog har gett för resultat på departementet. Det är inte heller något som jag hör någonting konkret om från ministerns sida. 101 Näringsminister (S): Det framkom med all önskvärd tydlighet att samsynen är stor. Det gäller verksamheten men också det viktiga i att följa upp arbetsmiljön. Trots att det naturligtvis är mer komplicerat i en verksamhet med 13 000 arbetsplatser och 25 000 anställda är det ingenting man bör tumma på. Vad innebär då detta? Vi har kontinuerlig dialog med företaget. I min roll som näringsminister värnar jag verkligen den kontinuerliga dialog med de fackliga parterna man har. Detta av ett mycket enkelt skäl, nämligen precis det som nämner: får man en annan bild och ett annat perspektiv. Det är viktigt att man som representant i det här fallet för ägaren har hela bilden när man till exempel ska göra någon förändring. Vad har de här dialogerna då medfört? De har medfört att man har vidtagit ett antal åtgärder. Innebär det att allt är perfekt? Nej, tyvärr är det inte det. Jag har varit med för att veta att man aldrig ska låta sig luras att tro att en verksamhet är perfekt. Det kommer alltid att ske förändringar, och det kommer alltid att komma nya problem. Det vi däremot ser – och det tycker jag inte att ska underskatta – är ändå en viss positiv trend när det gäller såväl psykosocial miljö som arbetsmiljö och hälsa. Då är det viktigt att man håller i detta och fortsätter att jobba med det. Man ska åtgärda de fall som kommer fram där det här inte fungerar, för det är så man ska göra. Vad innebär det då när jag talar om det här? Självklart är det så att när det förekommer exempel där det inte stämmer överens med de mål, lagar och förordningar vi har tar vi upp det och går igenom det med företagsledningen av ett mycket enkelt skäl: Vi har väldigt höga krav på att de statliga verksamheterna ska agera som ett föredöme. Det gäller hållbarhet, och då talar jag om hållbarhet utifrån miljö, arbetsmiljö och det sociala. Men det gäller också långsiktigheten i hur man hanterar sina medarbetare. Det handlar om det som tar upp om att man ibland kan hamna i ett läge som blir nästan omöjligt. Då bör man fundera på hur en sådan verksamhet i så fall ska förändras. Denna typ av dialog har vi kontinuerligt med de bolag och företag som finns i den statliga bolagsportföljen. Vi kommer naturligtvis att följa upp detta. Låt mig vara personlig : Jag tycker att det här är en av de viktigaste verksamheterna vi har. Skälet är mycket enkelt, nämligen att vi har en arbetsmarknad som i allt högre grad inte tolererar att man inte kan gå för hundra, ibland till och med över hundra, procent. Då blir verksamhet extra viktig, och då blir det ännu viktigare att den sker under villkor som man stolt kan stå upp för. Utan tvekan är och jag här helt överens. Vi kommer att följa upp detta och försöka göra vårt yttersta för att se till att utvecklingen fortsätter. Innebär det att det aldrig någonsin kommer att förekomma brister? Så fungerar inte verkligheten. Det tror jag att också vet. 102 (V): Det finns en stor samsyn i detta, det är jag övertygad om. Ministern nämnde tidigare höjningen av lönebidragen. Den var ju resultatet av en konkret samsyn under förra mandatperioden i budgetsamarbetet med . Det jag har noterat när jag följt dessa frågor under är att det är lätt att nå samsyn när väl frågorna ställs, eftersom detta är behjärtansvärt och bra. Ofta handlar det dock om att över huvud taget uppmärksamma att denna verksamhet existerar och att dessa personer finns där och har behov och krav. Om man tittar i mediearkiv, exempelvis, ser man att de gånger som dessa frågor uppmärksammas är det ofta fackpressen som lyfter upp dem. Annars förekommer ofta i diskussioner om hur upphandlingssystem och sådant ska se ut. Det är inte en oviktig fråga, men villkoren för de människor som jobbar behöver finnas i fokus både för och för regeringen, som har ett ansvar. När jag har yttrat mig om offentligt har jag ofta, också nu i det här fallet, blivit kontaktad av ledning, som bjudit in till dialog och diskussion. Jag ska träffa personer på , och det tycker jag är bra. Jag gör gärna det. Jag skulle dock vilja att den sida som handlar om arbetstagaren och arbetstagarnas organisationer kunde uppmärksammas mycket mer i den offentliga och den politiska diskussionen. Det för mig tillbaka till min första fråga. Jag tror att man behöver utveckla större känslighet och större metodik från makthavarna för att nå de verkliga uppgifterna och den verkliga situationen på . 103 Näringsminister (S): Tack, , för en väldigt angelägen fråga! Jag tror som sagt att vi i grund och botten är helt överens om inställningen till verksamhet och att de anställda i likhet med alla andra anställda ska ha rätt till en god arbetsmiljö. Att det ibland förekommer brister i en verksamhet med 13 000 arbetsplatser och 25 000 människor är helt uppenbart, men när det förekommer sådana uppgifter är det väldigt viktigt att man åtgärdar dem och också tillsammans med de fackliga företrädarna ser till att vidta åtgärder för att förebygga denna typ av händelser eller arbetsmiljöer. Detta är vi helt överens om, och det kommer vi att fortsätta driva. Det är väldigt viktigt, både för att värna verksamheten och i allra högsta grad också för att värna de anställdas möjlighet till en egen utkomst och en bra arbetsmiljö. Vi fortsätter alltså, och så får vi göra vårt yttersta för att detta ska bli ännu bättre än vad det är. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2019/20:141 Tjänstgörande ålderspresidenten meddelade att interpellation 2019/20:141 av (V) om regelverket för aktivitetsersättning hade återtagits och därför inte skulle besvaras. § 11 Svar på interpellation 2019/20:151 om de ideella organisationernas lotterier 104 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag avser att göra för att se till att de ideella aktörerna på spelmarknaden även fortsättningsvis kan bedriva lotteri och bingo utifrån sina särskilda förutsättningar. Hon frågar också hur jag arbetar för att säkerställa den oberoende finansieringen av civilsamhället. Att få licens på den svenska spelmarknaden är förenat med högt ställda krav. Den nya spellagen har kommit till för att öka skyddet för svenska konsumenter på spelmarknaden. Det kräver vissa insatser från aktörerna, både med att sätta sig in i lagens krav och med att säkerställa funktionaliteten av den utrustning som används. Det är viktigt att säkerställa att verksamheten lever upp till det starka konsumentskydd som vi har i den nya spelregleringen. Regeringen är överens med om att ett viktigt mål för spelpolitiken ska vara att ge goda förutsättningar för allmännyttig verksamhet att erhålla finansiering genom intäkter från spel. Den nya spellagen medger fortsatt skattebefrielse för bland annat allmännyttiga lotterier, såväl landbaserade som online, samt landbaserad bingo. För att säkerställa att kraven på den tekniska utrustningen för de allmännyttiga lotterierna är anpassade till sådana spel som avses i 6 kap. spellagen avser Spelinspektionen att se över nu gällande tekniska krav som gäller för dessa. Detta har myndigheten informerat aktörerna om. Det har varit regeringens utgångspunkt att den nya spellagen inte ändrar förutsättningarna för finansiering av allmännyttiga ändamål. Regeringen kommer att fortsatt följa upp och kontinuerligt utvärdera att de ideella aktörerna kan fortsätta bedriva spel för allmännyttiga ändamål utifrån givna förutsättningar för att bidra till att säkerställa den oberoende finansieringen av civilsamhället. 105 (V): Jag tackar ministern för svaret. Bakgrunden till min fråga om förutsättningarna för föreningsdrivna bingohallar och allmännyttiga lotterier är det förändrade regelverk som har kommit med den nya spellagstiftningen. När utredningen om spelmarknaden samt propositionen om en omreglerad spelmarknad kom var en tydlig intention att denna del av spelmarknaden inte skulle påverkas negativt av regelförändringar. Det primära syftet var att reglera nätkasinoverksamheten, som opererar från andra EU-länder i strid med svensk lagstiftning. Tanken var att spelmarknaden skulle delas upp i tre delar, där aktörer med allmännyttiga ändamål även fortsättningsvis skulle ha ensamrätt på lotteriverksamhet och fysisk bingo. Dessa delar skulle inte påverkas negativt av licenssystemet, utan det mesta skulle kunna fortsätta som vanligt. Detta fanns det en bred enighet om här i . Jag är dock orolig, för så verkar inte ha blivit fallet. De lotterier och maskiner som har kunnat kontrolleras och godkännas av Lotteriinspektionen ska nu genomgå internationella certifieringsprocesser som blir mycket kostsamma. De allmännyttiga lotteriaktörerna vittnar om licensieringsansökningar som kostar 1–att genomföra och som omfattar alla aktörer med en omsättning . Bara översättningen av tusentals sidor kostar stora summor. Detta blir förstås en helt orimlig kostnadsbörda för de små aktörerna. De nya föreskrifterna för bingohallarna innebär att 46 av 61 hallar kan tvingas stänga . Det har man kunnat läsa om i medierna. Det innebär 60 miljoner i mindre intäkter till föreningslivet och 350 personer som blir av med sin anställning. Tyvärr berör statsrådet i sitt svar inte den reella situation som de allmännyttiga aktörerna befinner sig i. Han hänvisar lite vagt till att alla aktörer måste sätta sig in i den nya lagstiftningen och säkerställa funktionaliteten. Självklart är det så, men hur ska denna funktionalitet se ut? Vilka tekniska krav ska ställas? Vad jag har kunnat läsa mig till har det inte avslöjats några stora säkerhetsrisker inom lotterierna. Det finns mycket liten förekomst av spelmissbruk till följd av lottinköp. Min fundering är varför denna del av spelmarknaden ska beläggas med de här nya, tuffa och dyra regelverken. Varför laga något som inte varit trasigt, är den fråga som infinner sig hos mig. 106 Statsrådet (S): Tack, , för det viktiga inlägget! Vi är helt överens om att vi ska hålla oss till de intentioner och ändamål för spellagstiftningen som uttalades i regeringens proposition och som ställer sig bakom inför omregleringen av spelmarknaden. Det innebär att det är vår skyldighet att säkerställa att det civila samhället har fortsatt möjlighet att ha goda intäkter från lotteriverksamheter till just allmännyttiga verksamheter. Den nya spellagen har också kommit till för att öka skyddet för svenska konsumenter på spelmarknaden. Då måste vi hitta rätt balans i regelverket. Det har varit regeringens och intention inför omregleringen. Spelinspektionen har precis meddelat att de har bedömt att undantag från tekniska krav för dessa lotterier som vi talar om under vissa förutsättningar kan ges för att verksamheten ska kunna anpassas till myndighetens föreskrifter. Spelinspektionen har alltså bedömt att den kan ge lotterier med en omsättning samt så kallad hallbingo undantag från kraven på certifiering . En förutsättning är dock att utrustningen är oförändrad i förhållande till meddelat typgodkännande. har också Spelinspektionen meddelat att den har för avsikt att se över nu gällande föreskrifter för att om möjligt anpassa dessa till den spelverksamhet som de allmännyttiga lotterierna bedriver. Spelinspektionen har meddelat att en individuell prövning kommer att göras så att respektive aktör meddelas beslut förenade med villkor som är relevanta för den aktuella spelverksamheten. Att spelmarknaden har aktörer med vitt skilda förutsättningar är naturligtvis en utmaning både för lagstiftaren och för den som tillämpar lagstiftningen och utfärdar föreskrifter, alltså myndigheten. Men Spelinspektionen får meddela föreskrifter om de tekniska kraven och certifieringen som är anpassade till de allmännyttiga lotterierna. Vi har också varit väldigt noga med att behålla skattefriheten för dessa aktörer när det gäller intäkter från lotteriverksamhet. Den frågeställning som lyfter fram är väldigt relevant. Vi följer utvecklingen. Jag är glad att Spelinspektionen har meddelat att man ger lotterier som har en omsättning och hallbingo undantag från certifiering . Myndigheten har möjlighet att meddela föreskrifter som är anpassade till dessa aktörers verklighet. Det är av yttersta vikt för oss att spellagstiftningen ger de ideella aktörerna förutsättningar att ha goda intäkter från lotteriverksamheter. Vi har ingen intention att gå ifrån det syftet med reformen, utan vi kommer att fortsatt följa utvecklingen och säkerställa att de ideella aktörerna kan bedriva lotteriverksamheter på ett bra sätt. 107 (V): Det här är jättegoda besked! De framgick inte i ministerns svar, och jag har sökt på Spelinspektionens hemsida för att hitta information. Jag vet att de hade ett sammanträde , och jag såg till att min interpellation kom in före det sammanträdet, för vi behöver lägga lite tryck på det här. Det här är en diskussion som har förts lite grann i det tysta. Det har varit väldigt mycket fokus i medierna på nätkasinobolagen som har försökt hitta kryphål. Jag och ministern har tidigare debatterat det här i kammaren, och vi har i kulturutskottet talat om hur man ska kunna komma åt nätkasinoverksamheten och skydda konsumenterna. Verksamheten som lotterierna och bingohallarna bedriver har hamnat lite grann i skymundan och man har kämpat på i det tysta. När det kom till min kännedom att de här stora problemen kvarstod när de gamla tillstånden snart går ut blev jag väldigt oroad. Jag har förstått att man hade en dialog med departementet och med Spelinspektionen för att påtala de här sakerna. Bland annat har man velat ha undantag och velat höja omsättningsgränsen till 50 miljoner, och man har velat se över de tekniska kraven. hör jag från ministern att det här faktiskt har blivit realitet, och det är väldigt positiva besked. Däremot tycker jag att det är problematiskt att de kommer så sent. Det här har föreningslivet påpekat , och många har kämpat på med sina certifieringsprocesser och redan lagt miljoner på detta. Det blir snett för de föreningar som har haft de här processerna, gjort sina ISO-certifieringar och lagt ut pengarna. Jag tror att ministern förstår vad jag är ute efter. Jag har varit orolig att man inte riktigt har förstått allvaret i situationen, och jag känner att de svenska folkrörelserna, som har drivit många av de här lotterierna, är en stark del av vår demokrati. De har faktiskt bidragit till framväxten av vår moderna demokrati. har vi ett väldigt starkt föreningsliv som skapar mervärde för miljontals medlemmar. Det handlar om social gemenskap, folkhälsa och bildning. En stark föreningsdemokrati är grunden för vårt styrelseskick. Det är där många medlemmar lär sig att sätta en gemensam agenda, bedriva föreningsverksamhet och fatta gemensamma beslut. De här föreningarna är också röstbärare för sina medlemmar. De kan påverka den allmänna opinionen, driva sina frågor och är viktiga remissinstanser inför våra politiska beslut. Att föreningslivet ska kunna vara ekonomiskt självständigt gentemot statsmakten tycker jag är väldigt viktigt. Det är en viktig parameter för att vår demokrati ska fungera. En kritisk röst måste kunna stå fri och inte vara orolig för att bli av med statliga eller kommunala bidrag. Det är bakgrunden till att jag verkligen har tagit den här frågan på allvar. Vi vet att lotterierna bidrar med närmare 1,8 miljarder till vårt föreningsliv. Det här är alltså en viktig inkomstkälla som tryggar både verksamhet och oberoende. Jag är den första att instämma när det gäller vikten av spelansvar och vikten av att alla på svensk spelmarknad ska jobba hårt för att skydda konsumenterna. Men det är faktiskt så, som jag nämnde i mitt första inlägg, att riskerna är låga. Det här handlar om en helt annan typ av verksamhet än den som ministern har debatterat mycket och som vi alla är överens om ska regleras mycket hårt. 108 Statsrådet (S): Det är exakt så det är. När det gäller konsumentskyddsbestämmelserna ska vi ha samma regelverk. Det har vi, och det var vi överens om mellan regering och riksdag. Men när det gäller andra delar av spellagstiftningen måste naturligtvis verkligheten i lagstiftningen också anpassas till den verklighet som de ideella aktörerna har. Mot den bakgrunden valde regering och riksdag att behålla skattefriheten, och mot den bakgrunden har vi också gett förutsättningar till Spelinspektionen att meddela föreskrifterna om de tekniska krav som är anpassade till de olika aktörernas förutsättningar och verklighet. Vi kommer att noga följa detta. Det som har hänt är att Spelinspektionen under vissa förutsättningar har gett en tvåårsfrist till aktörerna, och ska inspektionen jobba med de frågor som handlar om föreskrifterna som rör tekniska specifikationer. För vår del är det väldigt viktigt att följa den här utvecklingen och se till att de ideella aktörerna har goda förutsättningar att ha intäkter från lotteriverksamhet. Det är precis som säger att utan det civila samhället, utan de ideella aktörerna, får vi ett svagare samhälle och en svagare demokrati. En av bristerna, skulle jag säga, i vårt samhälle under är att det har varit väldigt mycket fokus på det offentliga och det privata och kommersiella. Men vi har faktiskt en tredje sektor i vårt samhälle, det civila samhället, föreningslivet, folkrörelserna, , samfunden. De är institutioner som skapar gemenskap och sammanhållning i vårt samhälle. De följer inte den kommersiella logiken och de följer inte den offentliga logiken, utan de har en egen logik. Den här kammaren och regeringen måste erkänna behovet av autonomi och erkännande av den ideella sektorns logik. Det här området, spellagstiftningen, är ett viktigt område eftersom det påverkar intäkterna till ideella aktörers verksamhet. Vi har anledning att bevaka de här frågorna, herr ålderspresident. Vi måste också vara ärliga och säga att de här aktörerna inte har samma resursstarka lobbying som andra aktörer har. Det är alltså vår skyldighet att ge en röst till de aktörerna och se till att den här kammaren och regeringen noga bevakar de frågeställningar som påverkar förutsättningarna för ideell verksamhet. 109 (V): Det finns ett antal krav på förändringar som jag har uppfattat från de allmännyttiga lotterierna. Jag hör ifrån ministern att Spelinspektionen har kikat på några av dem. Jag vill lyfta fram en tredje punkt som jag uppfattar som viktig. Det gäller själva certifieringssystemet och just bristen på ett svenskt institut, en myndighet eller ett företag som kan certifiera enligt de ISO-standarder som det har funnits krav på. Det har på något vis blivit riktigt komplicerat. Det handlar inte om någon snabb förändring, men man behöver titta vidare på att det ska kunna gå att få en svensk certifiering. Enligt det system vi hade tidigare var det Lotteriinspektionen som åkte ut på plats och inspekterade lotter och maskiner. Det fungerade väldigt bra, utan uppmärksammade säkerhetsbrister. Man har upplevt det systemet som positivt. Jag är en av dem som har uppskattat ministerns bestämdhet när det gäller att få ordning på de kasinobolag som har funnits på den svenska marknaden utan tillstånd. Vi har inte alltid varit överens om metoderna. Men jag tror att vi fortsättningsvis kan hjälpas åt både på den fronten och när det gäller att uppmärksamma de allmännyttiga lotterierna och bingoverksamheterna, så att de särskilda förhållandena kommer att uppmärksammas mer framöver. Jag tror att vi kan vara överens om att ett starkt och oberoende föreningsliv skapar nytta, glädje och gemenskap för sina medlemmar och att föreningarna är med och bygger ett starkt, demokratiskt samhälle där alla får plats. 110 Statsrådet (S): Jag vill tacka för den här viktiga interpellationen. Den gläder mig. Den här debatten behövs. sista fråga gällde förutsättningarna för certifiering. Det är en fråga som vi också tittar på. Alla de olika delarna av föreskrifterna och de tekniska och operativa förutsättningarna för lotteriverksamhet påverkar hela sektorn. Vi är fast beslutna att fortsätta jobba med frågan, att följa utvecklingen och att där det behövs vidta åtgärder från regeringens och sida. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2019/20:121 om målet om en god mobiltäckning i hela landet 111 Statsrådet (S): har frågat mig vad regeringen gör för att skynda på utbyggnaden, så att målet för en god mobiltäckning i hela landet kan uppfyllas. Enligt januariavtalet ska den digitala infrastrukturen byggas ut i hela landet. Bland annat anges att alla bör ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet där de normalt befinner sig. Målet för mobiltäckning är formulerat utifrån människors behov och beteenden, vilka förändras . Målet är på det viset rörligt. Tillgången till bredband via mobilnäten är fortsatt mycket god. Enligt hade av alla hushåll och företag sådan tillgång . täcktes av yta ”där man normalt befinner sig” av nät som kan leverera hastigheten . var motsvarande andel . Det kan konstateras att det har skett en ökning med . Enligt PTS prognos kommer vi att nå mellan ca 88 procents och ca 93 procents täckning till 2023, beroende på antaganden om bland annat fortsatt utbyggnad. fattade PTS ett tilldelningsbeslut om 700-megahertzbandet. Ett av tillstånden är förenat med ett krav på täckning och utbyggnad, i syfte att åstadkomma bättre mobiltäckning i glesbebyggda områden. ska använda ett belopp på för att uppfylla det krav på täckning och utbyggnad som återfinns i tilldelningsbeslutet. Mer konkret innebär det att måste etablera och basstationer för att täcka delar av så kallade prioriterade ytor. Täckningskravet räcker dock inte för att täcka alla dessa ytor, utan kan själv välja vilka av de prioriterade ytorna man avser att täcka genom täckningskravet. Regeringens vision är ett helt uppkopplat , eftersom det skapar förutsättningar för att bo och verka i hela landet. Regeringen föreslår därför ett nytt stöd för utbyggnad av bredbandsinfrastruktur med för tiden –2022. Som underlag för bedömningen har PTS fått i uppdrag att senast konkretisera hur ett sådant stöd skulle kunna se ut, med utgångspunkt i sitt tidigare redovisade förslag. Regeringen avser att återkomma med hur stödet ska utformas. 112 (KD): Jag vill tacka ministern för svaret.