prot · H60999 · 2019-06-04 00:00:00 — Det hade gått betydligt fortare, och det hade varit betydligt mer reformtätt. Investeringsstödet är ett meningslöst stöd, som bland andra har varit en kraftig motståndare till – med all rätt. I deras riksdagsmotion finns alla sakliga argument för varför investeringsstöd är fullkomligt bortkastat. Men framför allt är det ingen regelförenkling, och det bidrar inte till att fler ska få äga sitt boende. Det kan låta som att vi är oense om att skapa större frihet att bygga altaner, men det är vi inte. Vi tycker att det är ett bra förslag, och står bakom det och yrkar bifall till det. Det krävs dock betydligt fler reformer, högre tempo och mer bostadspolitik för att fler unga och andra ska få någonstans att bo i . Detta kommer vi tyvärr inte att lösa genom större frihet att bygga altaner. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.) betänkande 2018/19:UU14 2018/19:90 och redog. 2018/19:NR1) 41 HANS (M): Ja, jag vill leva, jag vill dö i . nationalsång anger en geografisk position, ett område som är långt större än det egna landet. är både ett område på världskartan och en bestämning av vad vi också skulle kalla vårt hem. Ja, jag vill leva, jag vill dö här hemma. Vi debatterar här utrikesutskottets betänkande som behandlar regeringens skrivelse Nordiskt samarbete 2018 och svenska delegations verksamhetsberättelse 2018. Samarbetet mellan de nordiska länderna är ett av de äldsta och mest omfattande regionala samarbetena i världen, och hörnstenen är att jobba med frågor som ger nordisk nytta för de nordiska medborgarna. Utgångspunkten för varje förslag och tanke borde vara: Leder detta till ökad nytta och sammanhållning nordbor emellan? Det är inte alltid så, men det borde alltid vara så. I takt med att oron i omvärlden ökat har fokus för och den partigrupp mitt parti tillhör, och vars arbete jag leder, legat på att försöka öka säkerheten för de nordiska medborgarna. I östra rasar ett lågintensivt krig med runt 13 000 döda, över 30 000 skadade och över 1,6 miljoner internflyktingar. illegala annektering av är just det, en illegal annektering. vid provocerade ytterligare med att hålla tjugotalet sjömän och matroser från tillfångatagna. De sitter fortfarande inspärrade utan möjlighet till besök utifrån. Längs med läggs nu rören till Nord Stream 2. Det ryska affärsprojektet innebär stora säkerhetspolitiska risker. ville min partigrupp att de nordiska länderna gemensamt skulle granska och försöka stoppa Nord Stream 2. Frågan är fortfarande aktuell. behöver inte mer rysk fossilgas; vi behöver mindre. Den förändrade geopolitiska situation som följt på utvecklingen i har gjort angeläget om att bidra till ökad stabilitet i regionen. Det är positivt att antagit en strategi för internationellt samarbete 2018–2022 där man ska fortsätta att arbeta för ett ökat nordiskt fokus i säkerhets- och utrikesfrågor. Låt mig peka på några av de förslag som har lagts fram för av med systerpartier. Ett handlar om planering för sjukvård inom civilt försvar. Vi menar att det är viktigt att de nordiska länderna breddar samarbetet inom sjukvården i så att det innefattar operativ planering och förberedelser för förhållanden bortom det fredstida. Vi lade också fram ett medlemsförslag om ett nordiskt polisiärt samarbete mot cyberbrottslighet och inom forensiskt arbete. Det finns ett etablerat polisiärt samarbete i , men med tanke på att cyberbrottsligheten ökar och blir alltmer komplex samt att de tekniska möjligheterna till bättre fakta i utredningar ökar som ärendena vid forensiska myndigheter blir alltmer komplexa vill vi att det nordiska samarbetet på cyberområdet och inom forensiskt arbete ses över och utvecklas ytterligare. menar att det är viktigt att fortsätter att arbeta för att effektivisera, stärka och modernisera det nordiska samarbetet. De baltiska länderna ska när det är möjligt och när de själva så önskar inkluderas i det nordiska samarbetet. ska fortsätta att verka för ett fördjupat nordiskt samarbete också på det säkerhetspolitiska området och ytterligare stärka det bilaterala samarbetet mellan de nordiska och de baltiska länderna. Om vi i är syskonstater är , och våra närmaste kusiner i fråga om historia, kultur och delade värderingar. Vi menar att ska vara en ledande aktör i och prioritera frågor som rör , inklusive och . Vi ska stärka samarbetet och alliansbyggandet genom bland annat ökad och breddad diplomatisk närvaro i regionen. Samarbetet ska bygga på ett bredare nordiskt-baltiskt nätverk inom politik, handel och säkerhet. I vissa frågor, såsom handel och säkerhet, bör också och inkluderas i det nordiskbaltiska samarbetet. Vi delar nämligen den norra flanken och har Hansan 2.0 framför oss. Det nordiska försvarspolitiska samarbetet inom Nordic Defence Cooperation, Nordefco, fördjupas också alltmer och omfattar till exempel gemensamma övningar, samarbete i internationella insatser och materielsamarbeten. Även bilaterala samarbeten mellan och enskilda länder i har utvidgats. Försvarssamarbetet med är det tydligaste exemplet. Ett visionsprogram för Nordefco har lagts , vilket är bra. Men det har inte underställts något parlament eller för diskussion eller beslut. Att ha ett godkännande eller stöd från riksdag borde inte uppfattas som ett problem för våra regerande socialdemokrater. Se det i stället som en styrka och en möjlighet! Svårigheten i det nordiska försvars- och säkerhetssamarbetet är att de olika länderna har olika säkerhetsarrangemang. och är med i EU, men inte i Nato. är med i både EU och Nato, men har vissa undantag inom EU-området. är bara medlem i Nato. De olika tillhörigheterna blir gränssättande för hur långt den nordiska integrationen kan gå på försvars- och säkerhetsområdet. En lösning som skulle förenkla och förbättra det nordiska försvarssamarbetet vore ett svenskt Natomedlemskap. Än viktigare är att denna lösning skulle öka svensk säkerhet och bidra till att säkra freden i . måste bidra till att möta de stora klimatmässiga, ekonomiska och säkerhetspolitiska förändringarna i på ett klokt sätt. Klimatförändringarna ställer de boende i , och övriga världen inför en rad nya utmaningar. som isen drar sig tillbaka öppnar teknikutvecklingen för transportleder genom och en ökad tillgång till naturresurser i . Givet att klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar är det djupt olyckligt att i , där utrikesministrarna träffades , inte kunde enas om en gemensam slutdeklaration om det arktiska samarbetet. Vi Moderater har sagt att bör ta fram en ny Arktisstrategi och vara en aktiv part i och välkomnar att så nu sker från regeringens sida. Med tanke på den tillspetsade ryska retoriken och den ökade militära närvaron i vårt närområde spelar långsiktigt en säkerhetspolitisk roll. strategiska betydelse gör att regeringen bör presentera den kommande Arktisstrategin i en särskild skrivelse till . Även här är det inte så dumt att söka stöd och bredare uppbackning än det mer blygsamma hundratalet ledamöter som annars utgör ministären Löfvens närmaste krets. Med de orden, fru talman, yrkar jag bifall till reservation nr 1 under punkt 1. Jag vill avsluta med att rikta ett varmt tack till de ledamöter som ingår i svenska delegation och de duktiga riksdagstjänstemän som biträder delegationen i dess arbete. 42 (SD): För oss sverigedemokrater har alltid varit en prioriterad fråga. är en plats som inte används i full utsträckning eller i sin fulla kapacitet. Det är min fasta övertygelse. Vi har samarbeten mellan nationsgränser, inom många sektorer, men mer kan göras. Detta kommer mitt anförande i huvudsak att handla om. Men det vore märkligt att så här tätt inpå EU-valet inte nämna några ord om i EU, så detta tänkte jag inleda med. Det har länge varit vår uppfattning att vårt nordiska samarbete ska premieras framför ett EU-samarbete. ska vara en stark och samordnad röst inom och utanför EU. Detta kommer att bli allt viktigare att lyfta fram med anledning av brexit, när det nu blir av. När , ett land som vi har haft nära samarbete med i , lämnar EU blir det alltmer relevant att vi i håller samman i men även gentemot . Vi bör samordna oss för att tala med en tydlig stämma, där vi är överens om vad som bör sorteras under nationellt självbestämmande, avseende hur vi sköter saker inom , såsom exempelvis skogsbruk, välfärd och andra frågor där vår historia, våra värderingar och våra samhällssystem lagt grunden för det sätt som vi lever på . Vi behöver dessutom koordinera ny lagstiftning och göra detta såväl i förhållande till EU-direktiv som i relation till varandra för att undvika nya onödiga gränshinder inom . Låt mig även glädjas över att EU-kritiska partier ökade i EU-valet i de flesta länder. Vi säger därför, med ovannämnda argument, ja till nordisk integration och nej till EU-federalism. har länge ansett att vi i bör nyttja varandras likheter och gemenskaper, inte minst när det gäller områden som klimat och miljöforskning. Här kan vi gemensamt bli en stark röst i frågan. har visat framfötterna här genom att starta upp ett forskningscenter inom just miljöområdet. Våra länder speglar varandra, inte minst i språkförståelse, gemensamma kulturyttringar och den gränsöverskridande arbetsmarknaden. vilar på gemensamma värderingar kring välfärdsstaten och sociala skyddsnät. Låt oss då nyttja detta ännu mer än vad som görs . Det nordiska samarbetet har som sagt länge varit en prioriterad fråga för oss. Vi är det parti som har haft den mest omfattande följdmotionen . Vi har 13 yrkanden i den följdmotion som väckts och som diskuteras. är ett starkt varumärke i världen, och detta av flera anledningar. Vi är en politiskt stabil region, vi har haft långvarig demokrati, vi är en region med intresse för innovationer, inte minst inom techindustrin och digital utveckling, vi har handelsutbyten sinsemellan och vi är också ett starkt besöksmål. Nordisk utbildning och forskning ser vi mycket positivt på att främja och stödja. Inte minst ser vi att det är viktigt att forskning vid de nordiska forskningsinstitutionerna fortsätter, likt den som Nordforsk bedriver. Vi hade gärna velat stärka Nordforsk, inte minst genom att utöka deras budget. Tyvärr finns ingen majoritet för detta, och det beklagar jag. De förutsättningar som Nordforsk ger för samarbete inom nordisk forskning i stort men också för forskningsutbildning är något som vi sverigedemokrater ser ett stort värde i. Där ges förutsättningar att fortsätta att verka som en samlad kraft som för forskare från våra nordiska länder samman, för högkvalitativa studier som för både och framåt i utvecklingen. Utan ett integrerat språk‑, utbildnings- och praktikutbyte tunnas den naturliga folkliga förankringen av det nära nordiska utbytet ut. Av den anledningen är det viktigt att vi har en långsiktig nordisk forskningsstrategi på plats. Det sista jag ska ta upp handlar om ett utan trösklar och hinder. Som malmöit är jag van vid att pendla till och från . Vi är många som har jobbat och fortfarande jobbar över . avskrivs ett antal omotiverade gränshinder mellan våra länder för att underlätta samarbetet oss emellan. För att slippa att man i undanröjer gränshinder retroaktivt vill vi etablera ett lagråd som arbetar proaktivt för att i ett tidigt stadium upptäcka och eliminera nya gränshinder. Detsamma gäller krisberedskap. Efter förra årets skogsbränder på grund av den extrema värmen lade vi i Nordisk frihet fram ett medlemsförslag om en utarbetad krisberedskap vid liknande situationer. Det gläder oss att vi numera har en krisberedskapsgrupp på plats, detta tack vare att Konservativa gruppen, Mittengruppen och presidiet gått på samma linje. Med detta vill jag yrka bifall till reservation 13 i vår motion. 43 HANS (M) replik: uppehöll sig inledningsvis kring och EU. Först vill jag bara konstatera att vi i takt med att den svenska EU-opinionen blir alltmer positiv till medlemskapet och att de som ivrar för ett svenskt utträde minskar också har sett en förändring av åsikt om EU. Jag tillhör dem som försöker hålla en konsistent, sammanhållen linje. Jag tycker likadant alldeles oavsett hur opinionen har förändrat sig. Därför tror jag att det är viktigt att vi från talarstol slår fast att det inte finns något motsatsförhållande mellan ett fördjupat nordiskt samarbete och ett svenskt EU-medlemskap. Tvärtom skulle jag vilja säga att många av de frågor som man på nordisk grund har försökt lösa har fått sin lösning tack vare att länderna har varit medlemmar i . Det är också värt att komma ihåg att tre av fem medlemsstater är medlemmar i . Tre av fem medlemsstater är också medlemmar i . Därför skulle jag vilja ställa en liten avslutande fråga med anledning av att brexit togs upp. Jag förstod inte riktigt om tycker att det är bra eller dåligt att lämnar det europeiska samarbetet. Jag skulle vilja veta lite grann om hur man från sida ser på det försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet som en konsekvens av att det mycket tråkiga kan inträffa, nämligen att lämnar EU. Det är ändå en väsentlig och betydelsefull försvarspolitisk samarbetspartner, inte minst nordiskt. Därför skulle det vara intressant att höra lite grann om syn på detta. 44 (SD) replik: Jag tackar för frågorna. Vi kan se att brexit inte blev så lyckad som vi hade hoppats. Just därför väntar vi med en swexit tills vi ser att det fungerar bättre. Vår hållning i frågan är att EU ska vara ett samarbete. EU ska inte bli en federal stat, som vi ser närmar sig. Var ska beslut fattas? Ska de fattas av våra nationella lagstiftare, det vill säga av oss som representerar folket i denna kammare, eller ska de fattas i av utländska politiker som jag inte har röstat fram och som svenska folket inte har röstat fram? Det är väl den verkliga frågan. För är det självklart att beslut om lagstiftning ska fattas i denna kammare och inte av någon annan. Det som EU ska hålla på med är ett samarbete inom inte minst klimatområdet. Även inom försvarsområdet kan man ha ett samarbete. Men det ska stanna vid just ett samarbete och ingenting mer. Det är också svaret på frågan om försvarssamarbete som ställde. 45 HANS (M) replik: Då ställer jag en mer konkret fråga. Kan vi vara överens om att det nordiska samarbetet faktiskt också har underlättats och fördjupats tack vare det svenska EU-medlemskapet, det danska EU-medlemskapet, det finländska EU-medlemskapet och inte minst tack vare att är en så oerhört nära allierad till EU? sa att brexit inte har blivit så lyckad som vi hoppats på. Tyvärr, fru talman, tror jag att det har blivit precis så illa som många har befarat. Därför får man glädjas åt att de partier som har haft en EU-kritisk inställning, eller en direkt EU-fientlig inställning, ändå har kommit till viss sans och balans. Jag tror att det är viktigt att vi utifrån ett nordiskt perspektiv slår fast att allt som innebär att vi så nära som möjligt ska kunna ha ett fördjupat samarbete och en samverkan med , alldeles oavsett om man väljer att lämna unionen eller inte, är i vårt nordiska intresse. När det gäller det försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet tror jag att vi borde fördjupa det ytterligare i . Jag menar också att det nordiska samarbetet på försvars- och säkerhetspolitikens område långsiktigt skulle vinna på ett svenskt Natomedlemskap. Det försiggår också en sådan diskussion i , men det får detta land avgöra. Vi borde också knyta närmare till de olika former av försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten som har utvecklats. Jag nämnde Nordefco, och jag nämnde det nordisk-baltiska samarbetet. Framför mig ser jag just att vi med som grund fördjupar den så kallade nordiska gruppen – , , , , och . Det är möjligtvis detta som är skillnaden mellan att ha ett internationalistiskt och utåtriktat perspektiv och att ha ett mer inåtvänt perspektiv. 46 (SD) replik: Samarbete ska vara just samarbete. Om man är med i ett samarbete som man inte kan lämna, är det ett bra samarbete då? Eller ska man ingå ett samarbete frivilligt och kunna lämna det när man vill, när man känner att man inte delar åsikter med andra och kan stå för det som samarbetet handlar om? För mig är det en bra sammanfattning av hur brexit har fungerat. Brexit har inte fungerat. Det visar också svårigheter med just EU-staten som den har blivit, att man inte kan lämna den när man så önskar. När man har haft ett demokratiskt val om att lämna EU och inte kan göra det är det ett problem. Jag tror att det är jätteviktigt att man har ett starkt nordiskt samarbete även i EU. Men låt oss då förstärka det även utanför EU inom exempelvis . Jag hann inte ta upp de baltiska länderna i mitt anförande. Inte minst med tanke på det hot som vi ser från är det oerhört viktigt att de nordiska länderna samarbetar ännu tätare än med de baltiska länderna. Jag tror att vi båda har samma åsikt i denna fråga. 47 (C): Det nordiska samarbetet är vad vi gör det till. Detta är både styrkan och svagheten i det nordiska samarbetet. Ingen överstatlig aktör kommer att säga åt oss vad vi ska göra av det nordiska samarbetet. Allt vi gör måste göras i samförstånd och med en klar blick på den gemensamma nyttan för våra länder och för våra medborgare. Detta innebär tyvärr att just det nordiska samarbetet ofta kommer i andra rummet. Det nationella eller det europeiska perspektivet överskuggar alltför ofta det nordiska. För att tala klarspråk, fru talman: Det nordiska samarbetet hotas inte av att någon är emot det. Det hotas av att vi glömmer bort att också vara för det. Men i denna mellanstatlighet och frivillighet ligger också det nordiska samarbetets styrka. Den nordiska dimensionen står inte i konflikt med våra nationella intressen. Den står inte heller i konflikt med våra europeiska samarbeten eller med de nordiska ländernas vidare försvarssamarbeten. Men den kan förstärka nyttan av dem. Den åtnjuter ett starkt folkligt stöd, och vi har allt att vinna på nordiskt samarbete – ekonomiskt, miljömässigt och säkerhetspolitiskt. är för ett närmare och fördjupat nordiskt samarbete. har mycket gemensamt med de andra nordiska länderna och har genom nått långt i harmoniseringen av bland annat utbildning och arbetsmarknad. Vi ser att det kan ske på en mängd olika områden där gemensamma intressen finns. De nordiska länderna samarbetar kontinuerligt, inte minst genom och men också inom ramen för andra internationella organisationer och samarbetsforum. Tillsammans kan vi agera mer kraftfullt. Målet om en gemensam arbetsmarknad och friheten för ungdomar och studenter att söka sig till utbildningar och jobb i ett annat nordiskt land är centralt för våra länders gemensamma konkurrenskraft och kompetensförsörjning. Det är därför med oro som vi ser att nya gränshinder har tillkommit. Till exempel bör inte ny EU-lagstiftning tillämpas på ett sätt som leder till fler gränshinder mellan länder. behöver både för egen del och i tät dialog med våra nordiska grannar sträva efter att motverka och avveckla gränshinder. Den fria rörligheten inom och de starka banden mellan våra länder är grunden för det nordiska samarbetet, och det åtnjuter därför ett starkt folkligt stöd. Det gör också att kan ha en stark röst på den internationella arenan. Det är ett viktigt ansvar att förvalta detta. Därför behöver de grundläggande principerna för det nordiska samarbetet upprätthållas nu och . Vi behöver utnyttja de möjligheter till samordning som finns genom och . Vi behöver fundera på hur vi kan främja de gemensamma intressena i Europeiska unionen och i andra samarbeten som vi på olika sätt deltar i. Inte minst behöver vi ta vara på den gemensamma nordiska tradition som vi har av att främja demokrati, fattigdomsbekämpning och fredsarbete. Här har ett gott anseende och långa traditioner som kan utnyttjas mer framgångsrikt om vi kan samordna oss ytterligare inom . Nordområdena är inte bara viktiga ur ett klimat- och miljöperspektiv utan får även allt större betydelse ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv. påverkar också vårt nordliga närområde, då landet rustar militärt i Arktis- och Barentsområdena. Det är en utmaning för oss och för våra grannar och . Det är viktigt att söka bibehålla som ett lågspänningsområde. Verksamheten i såväl som får allt större betydelse, men detta speglas inte i regeringens redogörelser till trots att har uttalat sig tydligt om behovet av en sådan rapportering. Det är tydligt att det finns stora behov av att utveckla inte bara rapporteringen utan också samarbetet, som bör ha ett tydligare fokus på resultat. Utifrån skrivelsen är det oklart vilka frågor regeringen driver när det kommer till och , fru talman. Detta är anmärkningsvärt eftersom , och även , ökar i betydelse ur flera perspektiv. Inte minst ser vi effekterna av klimatförändringarna på både människor och djur i dessa känsliga områden. Mer behöver göras för att skydda områdena kring . vill till exempel att regeringen ska driva att reservat ska etableras för att området ska skyddas från exploatering genom olje-, gas- och mineralutvinning samt havsfiske och för att invånarna i dessa områden ska skyddas. Både för att föra upp frågorna på agendan och för att ge bättre möjligheter att följa upp regeringens arbete trycker på vikten av en noggrannare rapportering av regeringens arbete i . Därför, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 6 från . Det nordiska samarbetet blir som sagt vad vi gör det till. För min och del är det självklart att det innebär att vi ska sträva efter ett starkare, grönare och nära sammankopplat . 48 (KD): Vi debatterar nordiskt samarbete, svenska delegations berättelse om verksamheten samt samarbetsområden i och . Samarbetet mellan de nordiska länderna är bland de äldsta och mest omfattande regionala samarbetena i världen. Det är ett framgångsrikt samarbete och en framgångsrik modell som bidragit till ökad integration, ekonomisk framgång och en konkurrenskraftig region. Det nordiska samarbetet bygger bland annat på fri rörlighet, minskade gränshinder, integration mellan länder och folk, säkerhet och försvar, demokratisk utveckling och gemensamma värderingar. Samarbetet har bidragit till att minska gränshindren och underlätta för invånare att bo och verka i olika länder. Detta samarbete har dessutom stärkt regionens roll och position som internationell aktör i FN och i fredsförebyggande arbete i konflikter runt om i världen. Det regionala samarbetet sker på flera områden, exempelvis inom kultur, utbildning, miljö och klimat, säkerhet och försvar och arbetsliv med mera. Med fri rörlighet som grundpelare stärks banden och integrationen mellan länderna och folken i och i . Målet är världens mest integrerade region. Fri rörlighet och en gemensam värdegrund är de viktigaste hörnstenarna i att bygga tillit och samförstånd, och de bidrar till en förståelse för varandras olikheter. Europeiska unionen bildades efter två stora världskrig, då några länder bestämde sig för att genom handel öka tilliten och samförståndet och på så sätt övervinna konflikter. Detta samarbete och denna union har utvecklats och resulterat i 28 integrerade medlemsländer med över 500 miljoner invånare som åtnjuter fri rörlighet. Precis som i de nordiska länderna har EU gjort det möjligt för människor att arbeta, studera och bosätta sig, liksom driva företag, över landsgränserna med gemensamma lagar och regler. och det nordiska samarbetet är föregångare för ökad fred och säkerhet och ett gott exempel för andra regioner i världen att ha som förebild när det gäller att öka integrationen och uppnå demokratisk och ekonomisk utveckling. Försvarssamarbetet bland nordiska länder bidrar till att stärka freden i och har utvecklats till den grad att de nordiska ländernas försvarsmakter kan verka på varandras sjö-, luft- och landterritorier i fredstid. En gemensam militär- och säkerhetspolitik blir kostnadseffektiv, och samarbetet stärker dessutom vår förmåga att agera tillsammans vid behov. Med tanke på agerande i östra och annekteringen av , som nämndes tidigare, är säkerhets- och försvarssamarbete kring extra viktigt.