prot · H70952 · 2019-12-16 00:00:00 — Eftersom det är kommunerna som är huvudmän har man system som ger vissa skolor 50–mer pengar än vad andra skolor får. Man tar alltså pengar från några skolor som har bra skolresultat och ger till dem som har lite sämre skolresultat. Det är så man gör. Strukturersättningar kallas det, men det är så verkligheten ser ut, och det är där vi ska hålla oss. Vi ska inte hålla oss till retorik; vi ska hålla oss till verkligheten. Detta vill man fortsätta med att öka. Vi ska ha ännu mer av detta, och så kallar man det likvärdighetsbidrag. Vi tycker att det är tråkigt. Vi vill i stället satsa dessa pengar och lite till – vi lägger faktiskt en halv miljard mer än regeringen på den totala utbildningsbudgeten – på framför allt god arbetsmiljö. Vi har flera fina förslag på det. Det handlar om bättre elevhälsa, fler specialpedagoger, it‑personal, regler och ordning och reda i skolan, ändringar i skollagen, extra resurser till Skolinspektionen och så vidare. Vi har också hört om PISA-undersökningen, och vi har sett i skolorna att det är jättemånga elever i som misslyckas med att få fullständig behörighet. Det har vi talat om här . Det är i alla fall som inte går ut med fullständiga, godkända betyg när de lämnar och ska vidare till gymnasiet. Den här klyftan ökar med likvärdighetsbidragsprincipen. Man har gjort detta . vill man öka ytterligare, och klyftan fortsätter att växa. Man måste förstå, tycker jag i alla fall, att om man vidtar åtgärder och det inte blir bra resultat och man fortsätter med åtgärderna och det fortfarande inte blir bra resultat måste man välja en annan väg. Det vi vet med garanti är att vägen vi är på inte kommer att minska klyftorna. Snarare blir det tvärtom. Klyftorna kommer att fortsätta att öka, och det är inte bra. Då måste man välja en annan väg. Vår väg innebär god arbetsmiljö, ordning och reda i skolan och mängder med förslag som framför allt kanske gynnar dem som har det svårast i dagens skola. Det är bland annat de nyanlända. De har jättesvårt att komma in i den svenska skolan. Jo, de kastas in i skolan efter att de har kommit till . Så ser det tyvärr ut i verkligheten. Det finns några skolor i någon av våra 290 kommuner som har gjort lite grann för att förbättra detta. Men det krävs naturligtvis att man gör det överallt. Det är därför vi bland annat har sådana här fina förslag som det om förberedelseskola. Där får dessa elever chansen att lära sig om och lära sig svenska och kan sedan komma in i skolan som några som inte är helt utanför utan får komma in och på riktigt få en chans att lyckas i den svenska skolan. Lätt kan det inte vara för dem, det måste alla förstå. Det jag skulle önska är mindre retorik och mer slutledningsförmåga. Det är vad vi behöver allihop. I detta anförande instämde (SD). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 8 Allmän miljö- och naturvård Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2019/20:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (prop. 2019/20:1 delvis) Allmän miljö- och naturvård 85 (M): Klimatet är vår tids kanske viktigaste fråga. Vi vet att den globala uppvärmningen pågår och att temperaturökningen innebär att det nu är en grad varmare än . Många är vi som oroar oss över klimatet. Som politiker ska vi ta denna oro på allvar. Jag är just hemkommen från och . Slogan för mötet var Time for action, och time for action är precis vad det handlar om. Människors oro och frustration möts inte genom fin retorik eller symbolpolitik som inte har någon egentlig effekt på utsläppen. I stället möts både allvar och oro med effektiv politik för faktiska utsläppsminskningar både här i och globalt. Regeringen och har hög svansföring i klimatfrågan. Jag betvivlar inte deras goda intentioner. Men faktum är att regeringens klimatfacit inte alls är särskilt bra. Den rödgröna regeringen tillträdde 2014. har utsläppen minskat med . minskade utsläppen med . vet vi att för att vi ska nå vårt mål om klimatneutralitet måste utsläppen minska med mellan . Det här är resultatet av en politik som i sin iver att sänka utsläppen satsar på vad som helst bara det låter bra och uppfattas som att man gör något. Så jobbar inte . Vi har fyra utgångspunkter för vår klimatpolitik. För det första tror vi på en så effektiv klimatpolitik som möjligt. Det innebär att varje satsad skattekrona ska ge så stor utsläppsminskning som möjligt. För det andra vet vi att en stabil och fossilfri energiproduktion är avgörande för den omställning från fossilt till elektricitet som samhället nu måste göra. För det tredje är vi teknikoptimister. Vi vet att det inte är politiken och politikerna som kommer att göra de tekniksprång som behövs för att minska utsläppen och till slut nå negativa utsläpp. Sist men inte minst tror vi på internationellt samarbete. Vi vet att står för av de globala utsläppen. Om blev utsläppsneutralt skulle det ta för omvärlden att med sina ökade utsläpp kompensera för våra nollutsläpp. Den enda rationella slutsatsen av detta är att det behövs internationellt samarbete för att minska de globala utsläppen så fort och så mycket som möjligt. Dessa fyra utgångspunkter leder oss till våra förslag för sänkta utsläpp. På ett nationellt plan innebär detta särskilda satsningar som går utöver regeringens budget. För det första lägger på ett elektrifieringspaket. Vi vet att elbehovet förmodligen kommer att öka . Den samhällsomställning från fossilt till el som vi är på väg att göra är av sällan skådat slag. Vi vet att det inte finns teknik för att lagra el på det sätt som skulle krävas för att vind- eller solel skulle kunna ersätta kärnkraften. Vi vet att IPCC säger att kärnkraften måste skalas upp för att ersätta kolkraften globalt. Och vi vet att forskare är eniga om att den enda uppskalbara tekniken för att bryta det fossila energiberoendet i omvärlden är kärnkraften. Ändå är partier i riksdag emot kärnkraft. De firar nedläggningen av och har dessutom mage att påstå att nedläggningen av svensk kärnkraft görs på marknadsmässiga grunder. Att man under brinnande klimatkris gör avvecklingen av fossilfri el till sin paradfråga är ofattbart. Det gäller särskilt de partier som säger sig vilja värna klimatet. Allmän miljö- och naturvård satsar 100 miljoner på kärnkraftsforskning. Vi vill se en demoanläggning för fjärde generationens kärnkraft, elvägar och elbilar som kör på våra gator och ersätter den fossila fordonsflottan. För detta krävs att elbilarna kan laddas någonstans. Därför satsar sex gånger mer än regeringen på publik och teknikneutral laddinfrastruktur. Vi satsar också på industrin och lägger lika mycket pengar som regeringen på industrins omställning. Vi kompletterar även regeringens förslag med vår egen reform klimatavdraget. ser vikten av vår svenska industri och våra företag. I medierna och av vänsterpartier utmålas våra svenska företag som klimatbovar. Våra företag är inte klimatbovar, tvärtom. Svenska företag exporterar utsläppsminskningar. När det gäller både import och export i förhållande till utsläpp visar forskning att släpper ut mindre per person än vid beräkningar av territoriella utsläpp. Detta beror på att exporterar varor som tillverkas av fossilfri el. I motsats till vad som sägs i den nationella debatten om koldioxidutsläpp är det faktiskt järn- och stålindustrins export som sparar in mest koldioxidutsläpp globalt. exporterar alltså utsläppsminskningar. En viktig del av svensk klimatpolitik är därför att behålla hög tillväxt och konkurrenskraft i svensk industri så att vi kan exportera ännu mer klimatsmarta produkter. Klimatpolitiken får inte styra mot mindre utrikeshandel för att minska de inhemska utsläppen eftersom detta skulle medföra ökade globala utsläpp. För att säkerställa detta föreslår att ett nytt beräkningsmått införs för utsläpp, som tar hänsyn till vår export. IPCC har med infångning och lagring av koldioxid i sina scenarier när det gäller att nå temperaturmålen. vill se att tar fram en CCS-strategi, där det framgår vilken infrastruktur som behövs och hur detta kan göras ekonomiskt försvarbart för företag att investera i. Vi väntar med spänning på den utredning som ska överlämnas till regeringen och hoppas att regeringen inte drar detta i långbänk. Sist men inte minst satsar 2 miljarder på internationellt klimatbistånd, över 300 miljoner på internationella klimatinvesteringar och 200 miljoner på en modifierad utsläppsbroms. Enligt är en modifierad utsläppsbroms ett mycket effektivt sätt att sänka utsläppen inom ramen för EU:s utsläppshandel. Ändå har regeringen valt att inte återinföra denna reform. Vi satsar på internationellt klimatbistånd eftersom vi vet att klimatutmaningen är global. Klimatpolitiken och tilltron till att politiker gör det som är möjligt för att stoppa den globala uppvärmningen skadas av att regeringen höjer skatter för att finansiera sin bidragspolitik och påstår att man gör det för klimatet. Det är helt enkelt inte sant att kemikalieskatten, förbränningsskatten och skatten på plastpåsar bidrar till att minska utsläppen eller förbättra miljön. Alla seriösa remissinstanser och experter har påpekat detta. Ändå fortsätter regeringen att påstå att bidragsskatter är klimat- och miljöskatter. har EU:s näst sämsta tillväxt. Regeringen för en ekonomisk politik som försämrar förmågan för som land, men också för dess invånare, att ställa om. Det är inte genom minskad produktivitet och tillväxt som vi löser klimatfrågan. I stället är tillväxten oumbärlig för att svenska företag ska ha råd att ställa om till klimatsmart produktion och för att vi konsumenter ska både kunna och ha råd att handla klimatsmarta varor. Allmän miljö- och naturvård Det är genom tillväxt, innovation och kreativitet som vi kommer att klara omställningen och skapa ett bättre samhälle och högre levnadsstandard för alla. klimatpolitik skapar förutsättningar för just detta. 86 (S) replik: drar i sin budget ned på miljö- och klimatbudgeten med 2 ½ miljard och försöker kompensera för brist på pengar och brist på åtgärder på hemmaplan genom att flytta 2 miljarder från biståndsbudgeten. Men, , det går inte att köpa sig fri från klimatkrisen. Utsläppen ska bort, både i och i resten av världen. Jag skulle gärna vilja att i replikskiftet förklarar för hur 2 miljarder som tas från upparbetade kanaler i biståndet och flyttas till miljö- och jordbruksutskottets budget ska göra den skillnaden, så att hela kan ställa om. 87 (M) replik: Det som säger stämmer helt enkelt inte. lägger 3 miljoner mer än regeringen på utgiftsområde 20. Man får nog räkna om och ställa om frågan utifrån den beräkningen. Jag skulle, fru talman, vilja passa på att ställa en fråga till . Jag har inte hört ett enda eget förslag från Socialdemokraterna när det gäller att sänka utsläppen. Allt jag hör i klimatdebatten är vad tycker. En företrädare för Socialdemokraternas samarbetsparti har på sociala medier bland annat sagt att han tycker att företag ska kunna gå i konkurs. Han har uttryckt att han tycker att är en klimatbov. Jag måste därför fråga företrädaren för regeringspartiet om Socialdemokraterna håller med om den inställning som deras samarbetsparti ger uttryck för – att svenska företag borde gå i konkurs och att de är klimatbovar. I så fall tycker jag att Socialdemokraterna borde vara tydliga med det. 88 (S) replik: får alldeles strax höra mig hålla mitt anförande här i och vad jag säger då. Men det är talande att företrädare inte med ett enda ord kan förklara hur 2 miljarder som tas från biståndsbudgeten för att täcka upp hålen i en miljöbudget som man skär drastiskt i kan leda till att vi når klimatmålen. Jag skulle också vilja att du lite närmare förklarar utsläppsbromsen. Vi har reviderat EU ETS-systemet, mycket tack vare insatser från den . Vi kommer att stå inför då vi behöver revidera det på nytt, med tanke på de nya klimatmål som EU-kretsen har kommit fram till. Att i köpa utsläppsrätter i ett system som ska revideras är att slänga pengarna i sjön. Vilken är planering för detta? 89 (M) replik: Allmän miljö- och naturvård Jag tycker att Socialdemokraterna, som ju är ytterst ansvariga för klimatpolitik och för utsläppen i , borde fokusera mindre på att prata om budget, där vi alltså lägger 3 miljoner mer än vad regeringen gör på utgiftsområde 20, och fokusera mer på att utsläppen inte minskar i den takt som de borde göra. Utsläppen ska minska med mellan för att vi ska nå våra klimatmål, som Socialdemokraterna just nu i regeringsställning är ansvariga för att uppnå. Vi vet dock att utsläppen bara minskar med 1–. Detta är ett väldigt stort bekymmer, och jag hoppas att i den här debatten kunna få svar på om Socialdemokraterna är nöjda med det resultatet. 90 (MP) replik: När jag läser förslag till budget ser jag att skär bort nästan 2,6 miljarder på miljöbudgeten, bland annat på värdefull natur och på satsningen Klimatklivet. Genom att flytta två klimat- och miljömiljarder från biståndsbudgeten till miljöbudgeten försöker dölja att de slaktar miljöbudgeten. Det blir dock inte mer miljö- och klimatinsatser för det. Det kallar jag siffertrixande. vill rädda den sista kolkraften i genom att även fortsatt ge stöd till nedsättning av koldioxidskatten. Man vill öka utsläppen från trafiken med motsvarande ytterligare ett kolkraftverk genom att kraftigt sänka skatten på drivmedel och därmed förlänga vårt oljeberoende. lägger 300 miljoner på att köpa upp och annullera utsläppsrätter. Det gör mycket liten nytta, eftersom utsläppshandelssystemet reformerades, precis som sa. Den reformeringen skedde tack vare den och leder nu till kraftiga utsläppsminskningar. skär ned på biståndet, försämrar sjukförsäkringen och höjer matpriserna. politik för miljö och klimat är ett luftslott, fru talman. Min fråga till är därför: Hur kan gå fram med en politik som så kraftigt ökar klimatutsläpp? 91 (M) replik: Det blir ju inte minskade utsläpp för att regeringspartierna och regeringsföreträdarna står här pratar om budget. Det som borde vara angeläget för de ansvariga att prata om är att minskningstakten inte alls är tillräcklig. Utsläppen måste minska med 5–för att vi ska nå klimatneutralitet . De minskar med 1–. Är nöjda med regeringens förda klimatpolitik? I stället för att prata om de förslag som man vill se pratar man om budget, som ju innebär mer. Det är inte jättemycket, men det är fortfarande mer. ser vi att det prioriterade under den gångna mandatperioden – tack och lov inte under den här mandatperioden – var elcykelsubventioner och klimatångestterapi. På vilket sätt skulle det sänka utsläppen, tänker man? Allmän miljö- och naturvård Jag tror att vi behöver mer fokus på de reella reformerna. Vi behöver prata om de reella reformer som faktiskt minskar utsläppen. Apropå det måste min fråga till bli: Hur kan man välja att lägga 2 miljarder på Klimatklivet, som ju är en reform som alla expertinstanser har kritiserat för att den inte ger särskilt stora utsläppsminskningar eftersom den inte är additionell? Däremot är den otroligt dyr. Regeringen strösslar pengar över klimatpolitiken utan att det leder till faktiska utsläppsminskningar. Jag förstår att ni har ett stort engagemang, och jag känner med ert engagemang, . Jag är också orolig. Jag vill också sänka utsläppen. Men var är era konkreta reformer för att sänka utsläppen här och ? Det går ju inte tillräckligt fort. 92 (MP) replik: Jag har senare ett anförande där jag ska berätta om politik. tänkte jag ställa frågor till , som ju har haft sitt anförande och presenterat politik. drar bort nästan från arbetet med naturvård och friluftsliv i sin budget. De pengarna skulle ha gått till att minska risken för torka och översvämningar genom anläggning av våtmarker, till att bekämpa invasiva främmande arter och till arbetet med att satsa på vandringsleder i fjällen. Regeringen föreslår att ska läggas på åtgärder för renare havs- och vattenmiljö . kallar ett litet tillskott på 10 miljoner för en kraftfull satsning. Är inte detta skrattretande? 93 (M) replik: Jag kan inte hjälpa att jag noterar att sa att hon kommer att prata om politik i sitt anförande. Jag hoppas att det är regeringens politik, för man kan inte vara ansvarig för svensk klimatpolitik, sitta i regeringen, ha klimatministerposten och prata som om man vore ett oppositionsparti. Det går helt enkelt inte ihop. Antingen är man ansvarig, eller så är man inte ansvarig. Jag tycker att det ska bli väldigt intressant att höra vad regeringen har att säga, särskilt om utsläppsminskningstakten som ju är alldeles för långsam. Vad gäller politik är jag väldigt stolt över att vi lägger mer än vad regeringen gör på klimatpolitiken. uppmärksammade själv – tack för det! – att vi lägger mer på havs- och vattenmiljö för att rena våra vatten och säkerställa tillgången. Det är jag otroligt stolt över. 94 (SD): Klimat- och miljöfrågorna fortsätter att finnas högt upp på den politiska agendan. Det är glädjande. Allmän miljö- och naturvård Mindre glädjande är det att ta del av hur det politiska arbetet går på global nivå nu när COP 25 precis har avslutats. Inte ens frågan om hur man på ett enkelt sätt ska kunna övervaka och jämföra länders utsläpp lyckades man lösa ut. Man behöver inte ha på sig sina cyniska glasögon för att kunna dra slutsatsen att många av de fina ord och löften som kommer från många länder handlar mer om pr än om faktiskt innehåll. Det är naturligtvis mest uppenbart när man talar om – landet som hyllats av miljöaktivister runt om i världen för satsningar på förnybart som de bygger lika mycket ny kolförbränning som sol och dessutom stretar emot när det kommer till att övervaka de egna utsläppen. Allt är dock inte nattsvart. som COP 25 hölls kom det även en rapport från IEA, Internationella energirådet. Jag talar om den årliga World Energy Outlook, som tyvärr varit väldigt underrapporterad i medierna. I den här rapporten använder man två nya scenarier för att ge en bild av hur energiproduktionen ska se ut : CPS, som utgår från dagens beslutade policyer, och SPS, som mer bygger på förhoppningar. Man kan då jämföra CPS med de scenarier som IPCC använder sig av och som kallas RCP. Det som är nytt är att IEA även i CPS, som alltså utgår från dagens policyer, bedömer att kolanvändningen kommer att minska kraftigt framöver. Jämfört med IPCC:s befintliga scenarier spår man betydligt lägre kolanvändning, vilket gör att om IAE har rätt kan man räkna bort de högre scenarierna från IPCC – som exempelvis 8,5 och 6,0 – och snarare hamna under 4,5. Det här låter väldigt tekniskt, men då ska man komma ihåg att nästan samtliga av de katastrofrapporter som vi läser om i tidningarna eller de scenarier som vi först får upp när vi går in på hemsida utgår från RCP 8,5, vilket är ett extremt scenario som innebär kraftig ökad kolanvändning framöver, avstannad teknisk utveckling och extremt kraftig befolkningsökning – kanske det minst sannolika scenariot av dem alla. Då är det väldigt positivt att IEA bedömer att kolanvändningen har peakat och att exempelvis elproduktion från kol kommer att minska med . Detta är faktiskt positiva nyheter som det borde rapporteras lite mer om, för om växthusgasutsläppen ska minska i världen handlar det framför allt och först och främst om att minska kolanvändningen. Det är det som är den absoluta nyckeln. Det vore önskvärt att även positiva nyheter, som den här rapporten, fick uppmärksamhet. Jag tror att det skulle vara till gagn för klimatdebatten om man började lyfta fram positiva framtidsscenarier tillsammans med de dåliga. Rapporten visar också på att hoppet framför allt inte hänger på politikerna. Att kolanvändningen bedöms ha peakat beror inte i grunden på klimatpolitiken, även om det såklart delvis har med den att göra, utan på att kol konkurreras ut av andra energikällor. Det är energikällor som är renare för människor och som är billigare och mer tillförlitliga. Det gäller framför allt gas men även förnybart. Vi behöver förståelse för detta. När gasen ska konkurreras ut kommer det förmodligen inte heller att vara katastrofscenarierna i tidningarna som är orsaken, utan det kommer att handla om att man hittar billigare och mer effektiva sätt att producera energi. Vi behöver fokusera brett på forskning på området. Då fungerar det inte att ha en klimatminister som inte vill forska på ny kärnkraftsteknik eftersom den ännu inte finns på marknaden. Vi måste naturligtvis skapa förutsättningar för att ny, effektiv, miljövänligare och billigare kärnkraft kan byggas, på samma sätt som vi måste få till stånd effektiv lagring av energi från sol och vind så att dessa energislag kanske kan bli en tillförlitlig del av länders energiförsörjning. Allmän miljö- och naturvård Av den anledningen föreslår vi sverigedemokrater också att satsningen på forskning och utveckling ska ökas, och vi vill även se finansiering till en ny svensk forskningsreaktor. Regeringen har genom januariöverenskommelsen aviserat fortsatta satsningar på grön skatteväxling. Det låter ju bra i teorin. Men vad vi ser är faktiskt en satsning på röda skattehöjningar utan klimatnytta. Regeringen väljer att växla upp kemikaliskatten, trots att den saknar miljöstyrande effekt och leder till att människor i ökad utsträckning gör sina inköp utanför . Denna straffbeskattning av svensk hemelektronikhandel vill den här regeringen utvidga till en skatt på kläder. Det är ungefär som att detaljhandeln inte har det tillräckligt tufft med konkurrensen och att det skulle finnas en vilja att få bort ännu fler jobb från . Så har vi då plastpåseskatten, som enligt ministrar i regeringen ska rädda valarna. Ministern som har påstått detta är inte här, men det har faktiskt sagts. Denna skatt är väl själva typexemplet på en plakatpolitisk skatt som inte värnar miljön men väl statskassan och det egna samvetet, på något konstigt sätt. när branschen själv har föreslagit en miljöavgift som ska gå till innovation och teknisk utveckling vore det väl på sin plats att man kastar propositionen i soptunnan. Plastpåseskatten kommer inte att göra skillnad i våra hav, men den kommer att göra det svårare för svensk plaståtervinning när en av de viktigaste marknaderna för återvunnen plast begränsas. De som gynnas är producenter av avfallspåsar, oftast bestående av fossil plast tillverkad utomlands. Grön skatteväxling är naturligtvis positivt, och jag förstår regeringens problem. När det finns landsbygdsbor som går på knäna funkar det inte att chockhöja världens redan högsta CO2-skatt, utan då får man försöka hitta på annat som låter bra. Det finns inga underlag som tyder på att det handlar om något annat än plakatpolitik kombinerad med röd skattehöjningspolitik. Det är dessvärre ett tema att expertinstanserna underkänner regeringens klimatpolitik. Klimatmålen har underkänts av såväl som . När det kommer till klimatlagen var även Lagrådet och den svenska forskareliten på emot. Klimatinvesteringarna i kommuner och landsting sågades av . Senaste underkännandet kom från , som underkände klimatbonusen. Just i detta nu håller på att titta på det styrmedlet. Vi kan därför förvänta oss ytterligare en sågning. När ska regeringen ta till sig synpunkterna från sina egna expertinstanser? Bryr man sig över huvud taget om vad de säger? behöver en klimat- och miljöpolitik som inte bygger på vänsterpolitik. Vi har en miljörörelse som fullständigt grävt ned sig i marxistiska planekonomiska teorier, som i slutändan bygger på att vi måste kasta våra samhällen tillbaka till som innebär lägre välstånd. Allmän miljö- och naturvård Denna rörelse saknar folklig förankring. Vi behöver en miljöpolitik som bygger på hopp, som inser att tillväxt och ökat välstånd i hela världen måste vara ett fundament inom miljö- och klimatpolitiken, som inser att det finns intressekonflikter och inte låtsas som att allt är gratis och att det bara krävs lite mer vilja. Det finns alltid en prislapp på viljan. Miljöpolitiken måste inse att det är forskning och innovationer som är grunden till att lösa miljöproblemen. I detta anförande instämde och (båda SD). 95 (S) replik: