prot · H70939 · 2019-11-27 00:00:00 — Många är förvånade över att väljer att vara med på detta i stället för att stötta en politik som mer skulle kunna ta tag i de väldigt allvarliga problem som har. När man lyssnar till och deltar i den politiska debatten här är det lite som de ofrivilligas överenskommelse . Det råder italiensk maffiastruktur på våra gator. Men i den politiska verksamheten är det mer som ett förvirrat franskt relationsdrama där ingen riktigt vill vara med någon. Man vet inte varför det har blivit som det har blivit. Den som tittar tappar till och med intresset för det hela. Jag vill därför diskutera en kärnfråga för , nämligen landsbygdens villkor. ingår i ett budgetsamarbete inte bara med Socialdemokraterna utan också med . Det är kanske den starkaste kraften vi någonsin haft för urbanisering i . Alla människor ska leva i stora städer och på ett väldigt urbant och liberalt vis. ser annorlunda ut. Vi ser att beskattningen på att använda bilen har blivit så hög att det verkligen försvårar att leva utanför storstäderna. Det gäller både att jobba och att driva företag och så vidare. Jag undrar om inte inte skulle vara mer sugen på att ställa upp på vår skattesänkning på litern. 110 (C) replik: Vi är i ett läge där vi har en budget som gäller . Det blev en tillfällig paus av en av indexeringarna på bränslepriset. stod vi här, och du föreslog då att det tillfälliga stoppet skulle fortsätta. föreslås i budget en sänkning med . Jag håller helt med om att bilen är avgörande för landsbygden, för företag och för människor som bor på landet. Men den här situationen där förslag och beslut kommer, dras tillbaka och ändras, utan en gemensam samsyn, är precis vad landets bilåkare och företagare inte behöver. Företagen behöver långsiktighet, förutsägbarhet och samsyn. Statens budget 2020 Rambeslutet Men det ska sägas att den lägre skatt som nuvarande budget innebär naturligtvis är bra; det råder ingen tvekan om det. Därför har jobbat hårt för att behålla den i den kommande budgetpropositionen. Det är en satsning som innebär en kostnad i budgeten på . Det tycker vi är bra, och jag hoppas att håller med i den frågan. 111 (M) replik: Det är min uppfattning att politiken måste vara centrerad kring att lösa samhällets akuta och stora problem. Det är väl känt vilka stora och akuta problem har: en tillväxt som förväntas vara sämst i EU och öppen brottslighet på våra gator som tar sig uttryck som man helst inte vill tänka på, med avrättningar på öppen gata och så vidare. Ett annat stort och grundläggande problem för är den isärdrivning som sker mellan stad och landsbygd, där många människor utanför våra städer känner en allt mindre tilltro till att de är en del av den gemenskap som historiskt har varit. Mycket av det bästa som har hänt i har ju sin start och sitt ursprung långt utanför våra stora städer när det gäller entreprenörskap, innovationskraft och annat som har gjort bra. ser vi att självförtroendet för har om inte slocknat så åtminstone kraftigt dämpats. När säger att det är bättre med en stabil skattehöjning för bilister än en osäker skattesänkning vet jag inte om så många håller med. Vill man verkligen med 100 procents säkerhet ha ökade utgifter för att använda bilen än att med 50 procents sannolikhet få minskade kostnader? Även om sannolikhetslära inte är alla människors stora favorit tror jag bestämt att man väljer att med viss sannolikhet få det bättre än att med 100 procents sannolikhet få det sämre. Jag är inte helt säker på att har landsbygdens folk med sig i den frågan. Jag förstår att vi här och inte kommer att göra slut på det elände som januariöverenskommelsen innebär, men jag hoppas innerligt att inte glömmer bort landsbygden i fortsatta förhandlingar. Vår hand är utsträckt för att förstärka och förbättra möjligheten att verka, bo och arbeta utanför våra storstäder, bland annat genom sänkt skatt på drivmedel. 112 (C) replik: Jag tror att ledamoten hör vad han väljer att höra. Jag har aldrig sagt att landsbygdsborna och företagarna på landsbygden hellre vill se en stadig ökning av bränslepriserna och bränsleskatten än en minskning. Det jag sa var att man inte – vare sig boende som vill skjutsa barn till skolan och till fritidsaktiviteter eller företag som verkar på landsbygden – är betjänt av att förslag och beslut rycks upp och inte är långsiktiga. Företagaren på landsbygden och bonden på landsbygden behöver en långsiktighet och en samsyn när det gäller bränslepriset och hur det kommer att se ut . Annars vågar man inte investera. Apropå landsbygd har jag en fundering och en fråga. Har räknat på vad effekterna av en sänkning med faktiskt innebär när det gäller stad kontra landsbygd? Jag gissar att den som gynnas av detta förslag är den som bor i staden. Den får relativt sett ut betydligt mer av en skattesänkning med än den som bor på landet får. Statens budget 2020 Rambeslutet Man kan ställa detta i relation till vårt landsbygdsavdrag, som är emot. Det innebär en skattesänkning på ca . Menar att en skattesänkning med relativt sett gynnar dem som bor på landsbygden lika mycket som dem som bor i städer? 113 (KD) replik: Högkonjunkturen har gått mot sitt slut. Prognoserna för tillväxt och sysselsättning pekar tyvärr nedåt. Företagen har blivit mer försiktiga och vågar inte ha en optimistisk framtidstro på världsläget. Investeringarna saktar in, och vi får vänta oss en högre arbetslöshet framöver. är dock välrustat med en låg statsskuld, vilket gör att krutet är torrt om det kommer en eventuell ekonomisk recession. Men krutet gör bara nytta om det är välriktat mot strukturellt bra reformer som ökar konsumtionsviljan, ger människor mer pengar i plånboken och får fler i arbete. Med tanke på de problem som lider av med rekordlånga vårdköer, skjutningar och brister i äldreomsorgen behöver man vara särskilt noga med var man lägger reformpengarna. I detta läge går januaripartierna fram med sänkt arbetsgivaravgift för unga , sänkt arbetsgivaravgift för nyanlända, sänkt arbetsgivaravgift för långtidsarbetslösa, sänkt arbetsgivaravgift för storbolag som anställer personal inom forskning och utveckling och sänkt arbetsgivaravgift för enskild firma. Dessa reformer har två saker gemensamt: De har dömts ut av forskningen som ineffektiva satsningar, och de drivs hårt av . utvärdering, , och universitetsknuta forskare har påvisat små eller inga sysselsättningseffekter. Alliansen prövade liknande idéer och fick dra lärdomar av det. Det här är reformer som kostar långt mycket mer än de smakar. Det blir inkomster för företagen som breda skattelättnader för vanligt folk saknas. Min fråga till är: Varför bränns närmast allt krut av på detta? 114 (C) replik: Tack, , för frågan! Jag blir måhända delvis svaret skyldig. Eller rättare sagt: Jag misstänker att svaret står att finna lite grann i KD:s egen politik, för många av de reformer som nämnde är gammal allianspolitik. Jag kan inte säga annat än att i de kontakter som vi och jag har haft med småföretag är svaren allmängiltiga: Lättnader för att anställa är bra för ekonomi. Det är bra för den enskilda personens plånbok att gå från arbetslöshet till arbete. Det är bra att öka konsumtionen, och det är bra för kommunens skattekronor. Tiden får utvisa om dessa reformer har effekt. Men vi har som sagt tidigare varit överens om ganska många av dessa reformer. 115 (KD) replik: Statens budget 2020 Rambeslutet Vi är helt eniga om att sänkta skatter är bra. Vi har båda ägnat en ansenlig del av vår talartid uppe i talarstolen åt att tala om detta: Sänkt skatt är bra. Sänkta inkomstskatter är bra. Höjda brytpunkter för statlig inkomstskatt är bra. Att sänka bolagsskatterna, vilket man nu gör i några steg, är bra. Men varför går man så hårt fram med sådana här punktinsatser – om man kan kalla dem för det – som allihop har det gemensamt att de döms ut som ineffektiva satsningar? Det är ju inte åtgärder som ger jobb i någon större utsträckning. Det finns andra åtgärder som är bättre, som sänkta inkomstskatter och sänkta bolagsskatter. Därav min fråga: Varför drivs just dessa punktinsatser så hårt när de inte får några effekter? 116 (C) replik: Jag kan hålla med ledamoten om att det egentligen är bra med så få riktade insatser som möjligt. Det är bra för hanteringen, det är bra för ekonomin och det är bra för tillväxten att lägga så lite arbete som möjligt på att få människor i arbete och att kunna producera. Men ibland är situationen sådan att man helt enkelt måste ta till dessa riktade medel, och det har vi ju båda gjort i regeringsställning. Jag skulle dock hellre se att man kunde vidta generella åtgärder. Sedan återstår diskussionen huruvida de är effektiva eller inte. Utöver mitt förra svar på repliken kan jag bara lägga till den personliga vinsten för människor av att gå från arbetslöshet till arbete. Många av de reformer ledamoten nämner handlar om lättnader för företag att anställa, och den personliga vinsten av att gå från utanförskap till innanförskap i ett arbete är icke att förglömma. Inte minst detta kan vara en effekt, och kanske den viktigaste effekten av dessa reformer. Människor mår bra av att ha ett arbete att gå till. 117 (L): Som den som får äran att avsluta den här debatten vill jag tacka för en bra skattedebatt. Skatteområdet är ett område som lite grann skiljer sig från andra politikområden. Vi kan inte beskatta skatt, så att säga, utan vi måste gå in i andras politikområden för att hitta den politik vi driver. Vi beskattar till exempel arbete, och då är det arbetsmarknadspolitik eller företagarpolitik. Vi beskattar varor, och då är det också arbetsmarknadspolitik eller företagarpolitik. Det kan vara landsbygdspolitik, det kan vara politik för ökad handel och det kan vara klimatpolitik. Men det är ett område som utmärker sig eftersom man alltid är inne i andra politikområden. Men det är också så, herr talman, att skatteområdet är en förutsättning för alla andra politikområden. Har vi inte en bra skattepolitik som gynnar företagande, som gynnar att människor arbetar mer och som ökar välståndet har vi ingenting att fördela i vårt välfärdssystem. Utan en bra skattepolitik finns det ingen välfärd. Utan en bra skattepolitik finns det inga poliser, sjuksköterskor eller lärare. Det finns faktiskt ingenting för den här församlingen att syssla med. behöver en bättre skattepolitik. Det är klart att vi behöver en enhetligare moms. Det är orimligt att det är olika moms på vatten i flaska och vatten i kranen. Vi behöver en mycket offensivare klimatpolitik, och en stor del av den är beskattning av sådant som är dåligt för klimatet. Vi behöver sänka skatten på snus så att fler börjar snusa i stället för att ta en cigg – det är mycket farligare. Vi behöver också sänka skatten på arbete och företagande så att fler personer går till jobbet i stället för att behöva gå på bidrag och hamna i periferin, långt utanför samhällsgemenskapen, och kanske dras in i kriminalitet. Statens budget 2020 Rambeslutet Skatter, herr talman, är styrande. Det är med skatter som vi kanske mest effektivt kan styra ekonomin och samhället. Men huvudsyftet med skatter får aldrig vara att gynna olika särintressen eller att på olika sätt snedvrida hur marknaden fungerar. Vi ska ta ut skatter på ett sätt som i så liten utsträckning som möjligt påverkar människors fria val men som på ett så effektivt sätt som möjligt ser till att finansiera de välfärdsåtaganden som vi vill ha. Den stora konflikten i svensk skattepolitik och svensk ekonomisk politik är den mellan vänstern och högern. Vänstern tror att skattesänkningar är kostnader, medan högern förstår att när man sänker en skatt betyder det att man tar mindre pengar från människor som har gjort rätt för sig, som har jobbat, som har ansträngt sig som har företagat och som har sett till att skapa värde. Vi som är höger i ekonomisk politik förstår att sänkta skatter leder till att fler personer arbetar och att vi får ett ökat välstånd som vi kan fördela i form av poliser, sjuksköterskor, läkare och så vidare. Jag blev ganska bestört när jag satt och lyssnade på debatten och hörde säga i talarstolen att kapitalister slaktar välfärden. Det är precis tvärtom, herr talman. Hade det inte varit för kapitalister – människor som äger, som investerar, som vill att deras pengar ska öka i värde, som ser till att driva på tillväxten och som ser till att skapa jobb – hade vi inte haft någon välfärd över huvud taget i det här landet. Det är på grund av att människor har egna drivkrafter som vi kan ha någon välfärd över huvud taget. sa också att vi hade testat detta med kapitalism och att det hade gått dåligt. Det är lite märkligt, herr talman. Vad jag vet har vi testat kapitalism och marknadsekonomi mycket längre än tre decennier, och det vi har sett är en välståndsökning som mänskligheten nog aldrig någonsin i historien har sett – där människor har lyfts ur fattigdom, där företag har blomstrat, där innovationer har gett oss bättre hälso‑ och sjukvård och där vi med innovationer som drivits fram av just kapitalister och marknadsekonomi har fått se lösningar på framtidens klimatproblem, för att bara nämna några saker. Vi har också, tvärt emot vad det lät från , testat motsatsen ganska och på ganska många platser i världen och sett hur det har lett till raka motsatsen. Vi har fått se ett mindre välstånd där socialismen har slagit rot. Vi har fått se hur företagare och entreprenörer har slagits sönder, hur välståndet har minskat och hur välfärden har utarmats när vi har testat socialism. Det är det som är den stora konflikten i svensk skattepolitik. Jag tycker, herr talman, att det avspeglas i den debatt vi har här . Det är ju genom sänkta skatter på jobb och på utbildning som vi kan se till att fler personer lyfts ur fattigdom också i . Om vi till exempel tittar på våra utsatta förorter ser vi att det är när människor får lite mer pengar över att investera i företagande eller entreprenörskap som människor också lyfts ur fattigdom, kan anställa fler och kan se till att lyfta förorter ur den fattigdom som de nu befinner sig i. Det är också då som det skapas resurser för rättsväsendet så att vi kan hantera den kriminalitet och den otrygghet som ofta finns på samma platser. Statens budget 2020 Rambeslutet Jag ska säga någonting om värnskatten. Det verkar vara ganska många som är arga på Liberalerna. Tyvärr är det en hel del som verkar tro att också har drivit fram avskaffandet av värnskatten. Jag kan lugna församlingen med att man bara behöver vara arg på Liberalerna – inte för att har varit så mycket emot det, men det är vi som har drivit igenom avskaffandet av värnskatten. Jag måste säga att det är rätt. Precis som har sagts tidigare i debatten ska man vara försiktig med andra människors pengar. Det är klart att den som har jobbat och slitit, den som har arbetat och gjort rätt för sig, ska man inte ta pengar från i onödan. ledamot stod här tidigare och sa att man inte ska slösa med skattepengar. När man gör det, sa han, är det en stöld från folket. Jag vill säga till Westroth och till alla som tittar på den här debatten, herr talman, att varje onödigt skatteuttag är en stöld från folket. Vi vet att avskaffandet av värnskatten – just för att människor kommer att arbeta mer, just för att människor kommer att få mer pengar över att investera – kommer att vara självfinansierande. Intäkterna till staten kommer att öka. Det är klart att det måste vara en stöld från folket om vi vet att en skatt leder till minskat välstånd och minskad välfärd och dessutom vet att dess avskaffande leder till att människor får mer pengar kvar i plånboken och att ekonomin växer. Det är en stöld från folket att ha kvar värnskatten. En sista sak jag vill lyfta fram i mitt anförande är det FoU-avdrag, ett avdrag för företag som vill investera i ökad innovationskraft och mer forskning, som Liberalerna har drivit igenom i den här budgetförhandlingen. Det är klart att ekonomi drivs framåt av att människor forskar, innoverar och hittar på nya sätt att skapa nya värden i ekonomin, och för att detta ska gå runt måste man också kunna tjäna pengar på det. Så har svensk ekonomi byggts historiskt, och så kommer svensk ekonomi att fortsätta byggas. Med de orden vill jag yrka bifall till utskottets förslag. Det är alltså samma förslag som de två regeringspartierna rätt motvilligt kommer att rösta igenom. Jag är stolt över skattesidan i det förslaget. Jag önskar att Socialdemokraterna och kunde vara lite mer stolta, men motvilligt kanske de också röstar med oss om detta skatteförslag. 118 (V) replik: Det är nästan så att verkar vara lite besatt av när han gång på gång refererar till och vår ekonomiska politik. Han gör ett och annat fel, men ett rätt hade han, och det var när han sa att jag sagt att kapitalister slaktar välfärden. Ja, jag tycker att det är perverst och vidrigt när våra gemensamma skattepengar går till aktieutdelningar på en halv miljard. Det är vidrigt. Det är pengar som är våra gemensamma. Jag kan inte förstå att Liberalerna lämnar walkover när det gäller detta och tillåter att privata koncerner som är skattefinansierade låter pengarna gå till aktieutdelningar. Det är helt vidrigt. Statens budget 2020 Rambeslutet När det gäller skattepolitiken vet vi att ojämlikheten i växer. är det OECD-land där den ekonomiska ojämlikheten har ökat mest . Vi är ett av få länder som varken har arvs‑, gåvo‑ och förmögenhetsskatt eller fastighetsskatt kopplad till taxeringsvärdet. Fortsätter vi i samma takt kommer inkomstfördelningen att vara mer ojämlik än i . Är det ett samhälle med sådana klyftor som vill ha i ? Att gå från att vara världens mest jämlika land till att bli det mest ojämlika landet – är det vad vill? 119 (L) replik: För mig spelar det ingen roll om människor blir rika. Det som är jobbigt för mig är om människor är fattiga. Det vi vet är att människor har lyfts ur fattigdom genom kapitalism och marknadsekonomi och genom att människors egen drivkraft får driva ekonomin framåt och att innovationer och forskning får löna sig. är besatt av att slå ned på människor som tjänar pengar, arbetar, gör rätt för sig, investerar sina pengar och driver fram innovation och forskning. Jag kämpar för att lyfta människor ur fattigdom. Då måste man se till att sänka skatten så att fler personer investerar och skapar jobb, så att det blir lönsammare att gå från bidrag till jobb och så att människor med låga inkomster också kan spara pengar, investera och satsa på att driva fram ett företag eller ett entreprenörskap utifrån sin innovativa idé. Vill man göra någonting åt ojämlikheten är det inte ens värnskatten som är bekymret. Ojämlikheten i har ökat framför allt på grund av kapitalinkomster och inte på grund av inkomster från löner för arbete. Att motsätter sig avskaffandet av värnskatten är egentligen inte för att det skulle leda till mer ojämlikhet, utan det är symbolpolitik för att man inte tycker att människor ska kunna bli rika. Jag tycker att människor ska kunna bli rika, jag är stolt över att vi har avskaffat värnskatten och jag är också stolt över vårt FoU-avdrag, som kommer att leda till att vi får fler innovationer och mer tillväxt som stärker både välfärdens kvalitet och finansieringen av den. Det är seriös ekonomisk politik och inte socialism, som vi har prövat förut. 120 (V) replik: Det blev en väldigt ideologisk debatt med och även några rövarhistorier. Jag kommer inte att ha tid att bemöta alla men kan säga att vi faktiskt höjer kapitalskatterna i vår budget. Det tycker jag att du ska titta på, . Fördelningsanalysen ser mycket bättre ut än er, för ni ger pengar till de rika männen i storstäderna och i kranskommunerna och fortsätter med privata vinster i välfärden. Det handlar om aktieutdelningar av våra gemensamma skattepengar. gillar företagen väldigt mycket, och det här handlar också om att arbetsrätten behöver stärkas i . Vi vill ha mer makt till löntagarna. är inne mycket på värnskatten, och vad som sker nu är att nedskärningar pågår runt om i landet i skola, äldreomsorg och socialtjänst och så vidare. har hört mig prata mycket om detta . Det här är saker som skulle kunna bekostas av värnskatten. Jag tror att de 6 miljarderna skulle behövas bättre i sjukvården och äldreomsorgen, men i stället, , går de till några av rikaste personer. Exempelvis får några personer 2 miljoner mer genom skattesänkningen. Hur skapar det jobb att Volvochefen får 2,5 miljoner extra i fickan när han redan drar ut 42 miljoner? Det känns lite så där. Jag tycker faktiskt, , att undersköterskorna förtjänar löneförhöjning eller fler arbetskamrater och att människor får tillgång till den välfärd som de har rätt till. Till skillnad från dig tycker jag att det är viktigare att vi höjer skatten på kapitalinkomster och satsar på välfärden. Det gör vi i vår budget. Det är en budget för jämlikhet som stärker arbetstagarnas rättigheter och där vi får mer demokrati på arbetsplatser. Vi tar ställning, vilket jag sa i mitt anförande, för ökad jämlikhet runt om i landet. Det ni erbjuder är nedskärningar och att kvinnodominerade yrken får ta smällen. 121 (L) replik: Mitt problem är inte att jag inte tror att tar ställning. Mitt problem är vilken ställning tar. Jag har fått frågan hur det skapar jobb att sänka skatten för folk som jobbar. ((V): Jag har inte frågat det.) Jo, du frågade det. Det är inte så konstigt, för oavsett vilken inkomst man har innebär en skattesänkning att man får mer pengar kvar att investera antingen i nya idéer som blir företag som anställer människor eller i något som man konsumerar, och någon ska ju faktiskt tillverka det som konsumeras, vilket innebär att det skapas jobb i det ledet. Statens budget 2020 Rambeslutet Skiljelinjen mellan och Liberalernas ekonomiska politik handlar inte om hur man ser på om det ska vara höga och sjysta löner i välfärden eller inte, utan det handlar om att vi vill kunna finansiera det långsiktigt och seriöst. Vill man kunna finansiera välfärden långsiktigt och seriöst behöver man ett mycket stort välstånd. Just nu ser vi att det behövs stora satsningar runt om i hela landet på välfärden – på rättsväsendet och på kommuner och regioner. Då behöver man också sänka skatten för att skapa arbeten och företagande och se till att välståndet växer så att man kan fördela det. påstår att jag drar rövarhistorier. Då tänker jag att jag kan dra några rövarhistorier för : , , , och, om man i får som man vill, ekonomiska politik – det är rövarhistorier! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) betänkande 2019/20:FiU11 Höständringsbudget (prop. 2019/20:2) 122 (SD): debatterar vi också höständringsbudget . Årets upplaga är förhållandevis liten med ett tillskott på . Av dessa knappt 4 miljarder avslår 1 miljard. I sak finns således inte överdrivet mycket att orda om i denna debatt. Emellertid kan vi konstatera att är det enda parti som har lämnat in en följdmotion på regeringens proposition. Jag tänkte uppehålla mig vid ett perspektiv på den svenska välfärdsdebatten som behandlar våra grundläggande trygghetsbehov. Jag antar att många här inne känner till behovstrappa, som är en förklaringsmodell inom psykologi för hur människor prioriterar sina behov. Det första av de fem behoven är människans fysiologiska behov och står för till exempel hunger, törst och sömn. SVT rapporterade att varannan kommun kommer att spara på de mest utsatta grupperna i samhället. Det handlar om nedskärningar i LSS och nedskärningar i daglig verksamhet för psykiskt funktionsnedsatta. Man drar ned på elevhälsa, förskola, äldreomsorg och så vidare. När kommunchefen i en av de aktuella kommunerna tillfrågas om hur man hamnade i det läget är svaret föga förvånande: Vi har varit generösa och tagit emot många nyanlända. Kommunchefen ställer därmed en generös välfärd i direkt motsatsförhållande till ett generöst mottagande av nyanlända – det som har gjort från dag ett. Vilka politiska prioriteringar gör regeringen i detta läge? Det är bara att öppna budgetpropositionen och läsa. Man subventionerar elcyklar, inför friår och avskaffar värnskatten.