prot · H70950 · 2019-12-12 00:00:00 — är det i princip fullt på stambanorna i . Vi behöver nya stambanor. När vi nu bygger nya stambanor är det självklart att de ska byggas för moderna och snabba tåg, så att man kan resa riktigt snabbt. menar att detta skulle vara olönsamt. Ja, säg den järnvägsinvestering som inte bedöms som olönsam enligt de strikta samhällsekonomiska kalkylerna. Vi vet att de har svårt att fånga in alla de nyttor som man faktiskt får ut av nya järnvägar och nya stambanor. Handelskamrarna i står upp för detta projekt och tycker att det är otroligt viktigt att vi satsar på att bygga ut järnvägen. Tågoperatörerna ser en god möjlighet att ha lönsamhet i att bedriva tågtrafik på nya stambanor för höghastighetståg. Självklart ser vi också stora nyttor med ökat bostadsbyggande och med sammanlänkade arbetsmarknadsregioner. Detta är inte bara en klimatsatsning utan en satsning på att hela , inte minst de som bor på landsbygden, ska kunna leva ett gott liv utan dåligt klimatsamvete. 131 (M) replik: Först kan jag säga att det i så fall är märkligt att och regeringen inte ställer sig bakom vår moderata budget, där vi faktiskt satsar mer på elvägarna och vill ha in mer elfordon. Det handlar om att kunna ställa om till el när det gäller vår fordonspark. Sedan är det en annan sak som aldrig kommer fram i denna debatt, nämligen att vi också vill bygga ut järnvägen. Men vi vill inte bygga ut med olönsamma höghastighetståg. Varje satsad krona på höghastighetståg ger tillbaka. Andra satsningar på järnvägen runt om i – om vi lägger in Västra stambanan, –och andra – ger tillbaka per satsad krona. är järnvägen egentligen olönsam. Men den blir i alla fall mindre olönsam om man bygger den på rätt ställe och inte bygger höghastighetståg. Dessutom har denna regering ägnat sig åt att fördröja de järnvägsprojekt som faktiskt finns i . Man har fördröjt –med ett till på grund av att man sitter i någon förhandling på och diskuterar olönsamma höghastighetståg. Lägg ned detta och återvänd till verkligheten, och sluta fantisera om pengar som inte finns! 132 (MP) replik: vill se mer pengar till elvägarna. Regeringen satsar redan på att utveckla piloter för elvägar. Men elvägar utökar inte kapaciteten. Ett dubbelspår motsvarar 15 filer väg. Självklart behöver vi utökad kapacitet både för personer och för gods på järnvägen. säger också att han vill att järnvägen byggs ut. Men han specificerar inte på vilket sätt och hur han skulle kunna få detta att fungera. Elbilen, gott folk, kommer aldrig att köra i . Vi måste ha ett robust system så att vi kan transportera både många människor och mycket gods på ett klimatsmart och hållbart sätt. Allt annat, fru talman, är faktiskt ett hån mot de ungdomar som är oroliga för sin framtid. 133 (M) replik: Det är bara att titta i plan. De har en planering för hur vi kan bygga ut järnvägen här i landet för att den ska fungera. Men det intressanta är att denna sosseregering faktiskt skiter i vad säger. Den ägnar sig i stället åt att tala om höghastighetståg, som till och med har avrått från. Och har sagt att dessa planer borde dras tillbaka. Man måste faktiskt inse att man inte kan sitta och tala om pengar som inte finns och säga att vi inte vill satsa. Vi vill göra satsningar med de pengar som finns. Ni vill hitta på pengar som inte finns, och det är ett bekymmer. När det gäller elvägarna gick Bil ut och sa att man kommer att sälja mycket fler bilar . Det som är problemet är att infrastrukturen här i landet inte hinner byggas ut när det gäller både elvägar och laddinfrastruktur. Den biten borde man därför satsa på. Då kan man lägga ned planerna på höghastighetstågen och satsa på elvägar. Jag vill påminna ledamoten om att vårda sitt språk i kammaren. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats FöU1 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Punkt 4 (Inspektion för totalförsvaret) 2. res. 3 (S, C, V, MP) 164 för res. Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:63 M, 60 SD, 20 KD, 19 L, 1 - 3:92 S, 30 C, 25 V, 16 MP, 1 - Frånvarande:8 S, 7 M, 2 SD, 1 C, 2 V, 2 KD Punkt 5 (Resultatredovisning av länsstyrelsernas övningsverksamhet) 2. res. 4 (M) 63 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:92 S, 60 SD, 30 C, 25 V, 20 KD, 19 L, 16 MP, 2 - Frånvarande:8 S, 7 M, 2 SD, 1 C, 2 V, 2 KD Punkt 6 (Statens budget inom utgiftsområde 6) 2. res. 5 (SD) 60 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:92 S, 30 C, 1 V, 19 L, 16 MP, 1 - Avstod:63 M, 24 V, 20 KD, 1 - Frånvarande:8 S, 7 M, 2 SD, 1 C, 2 V, 2 KD (V) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 9 (Det militära försvarets anslagsnivå 2025) 2. res. 7 (M, KD) 83 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:92 S, 60 SD, 30 C, 23 V, 19 L, 16 MP, 2 - 7:63 M, 20 KD Frånvarande:8 S, 7 M, 2 SD, 1 C, 2 V, 2 KD och (båda V) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 10 (Det militära försvarets anslagsnivå 2030) 2. res. 8 (L) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:92 S, 63 M, 60 SD, 30 C, 25 V, 20 KD, 16 MP, 1 - 8:19 L, 1 - Frånvarande:8 S, 7 M, 2 SD, 1 C, 2 V, 2 KD Kammaren biföll utskottets förslag. NU3 Utgiftsområde 21 Energi 2. res. 60 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:92 S, 30 C, 19 L, 16 MP, 1 - Avstod:63 M, 25 V, 20 KD, 1 - Frånvarande:8 S, 7 M, 2 SD, 1 C, 2 V, 2 KD § 10 Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Kammaren biföll utskottets förslag. Areella näringar, landsbygd och livsmedel § 11 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2019/20:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (prop. 2019/20:1 delvis) 135 (M): Fru talman och kära vänner! Vi ska nu debattera det kanske viktigaste utgiftsområdet, nämligen utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Håll till godo! Först och främst vill jag, medan jag kommer ihåg det, yrka bifall till vår reservation nr 1. Jag vill också nämna att vi har ett särskilt yttrande vad gäller budgetdelen. Inom utgiftsområde 23 skiljer sig vårt förslag inte jättemycket från regeringens – vi lägger 68 miljoner mer i anslag än vad regeringen gör – men jag tänkte ändå lyfta några av de delar som faktiskt skiljer sig åt. Först av allt vill jag nämna det som regeringen kallar bondepaketet, vilket omfattar 191 miljoner och egentligen är till för att främja livsmedelsstrategin och få den att växa till någonting bra. Livsmedelsstrategin är bra; det var ett fantastiskt bra beslut som togs av kammaren , vilket var före min tid. Jag väntar fortfarande på att det ska bli något av livsmedelsstrategin, och jag tror att det är många fler än jag som väntar på att det ska bli någonting av den. Men tillsätts ännu mer pengar, och ytterligare ett handlingsprogram är på gång för livsmedelsstrategin. Vi förutsätter självklart att det i denna handlingsplan kommer att finnas konkreta åtgärder som faktiskt ökar livsmedelsproduktionen. Från sida har vi, utöver de 191 miljonerna i bondepaketet, en satsning på ytterligare ett landsbygds- eller bondepaket. Med en bit över 100 miljoner väljer vi att göra vissa riktade satsningar på landsbygden, för att stärka lönsamheten i olika delar. Den första delen av detta som jag tänkte tala lite kort om är att vi tillsätter mer pengar än regeringen till gällande problematiken med granbarkborre. Granbarkborren har framför allt blossat upp till ett väldigt stort problem som kommer att leda till stora kostnader och stora produktionsnedsättningar i svensk skog. Det är inte bara så att det drabbar enskilda skogsägare, utan det drabbar hela skogsindustrin. Det förstör dessutom planeringen av avverkningar . Ett annat stort problem med just granbarkborren som har flaggats upp väldigt mycket är att skog i skyddade områden inte avverkas som den borde på grund av granbarkborren. På det sättet sprids granbarkborren vidare till privata skogsägare. Där menar vi att regeringen måste ta ett större ansvar i sina regleringsbrev och rikta ett tydligt kommando om att skyddad skog måste tas bort i detta läge. Man kan inte hävda att det är på grund av till exempel biologisk mångfald som man väljer att inte avverka angripen skog. Även om detta inte är huvudkällan till granbarkborren finns det tydliga tendenser att den sprids vidare via skyddad skog, och det är inte okej. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Den extra satsning som vi riktar till när det gäller granbarkborren innebär såklart att ska få möjlighet att göra mer preventivt arbete. Jag tror att granbarkborren är här för att stanna; problem med granbarkborren kommer att finnas . Det brukar blossa upp för att sedan gå ned, och sedan blossar det upp igen. Vi vet inte om vi har passerat toppen den här gången. Därför känns det bra att vi gör en större satsning än regeringen när det gäller granbarkborren. En annan satsning vi gör är att tillsätta pengar till insatser för skogsbruket. Vi har fått signaler, kanske framför allt från , som säger att skyddad skog inte tas om hand och att de värden som finns i skyddad skog inte bevaras. Därför väljer vi att tillsätta pengar för att sköta just skyddad skog – sådan som är tagen ur produktion. Detta gör vi för att man ska kunna hålla ned mängden ny skyddad skog och i stället bevara de höga miljövärden som finns i den skog som är tagen ur produktion och kanske till och med öka miljövärdena och den biologiska mångfalden i dessa områden. Ytterligare en satsning som vi gör i vår budget är att vi skickar in extra pengar till som ska vara direkt kopplade till köttkontrollen och avgiften för den. Vi vet att det redan finns pengar där, men vi vill lägga mer pengar på det. Detta är någonting som vi i redan har väldigt höga avgifter för, vilket slår direkt mot lönsamheten för svensk köttproduktion. Vi tycker att detta är en bra åtgärd för att ge snabba och direkta lönsamhetsförbättringar. Vi väljer att satsa ett antal miljoner på extra platser för veterinärer och djursjukvårdare. har det blommat upp att det råder stor brist på både veterinärer och djursjukvårdare, och jag tror att det är viktigt att vi från politiken gör en kraftig markering mot det. Detta är ett stort problem, inte bara för jordbrukets djur utan även för privata smådjur. Problemet är dock större för jordbrukets djur – många veterinärer som utbildar sig vill hålla på med smådjur, och det finns tyvärr inte så många som vill jobba med lantbruksdjuren. Hur man ska stimulera det på ett bättre sätt blir ett senare problem, men vi vill i alla fall avsätta extra pengar för att kunna öka antalet platser. En annan satsning som vi har i vårt landsbygdspaket hamnar egentligen inte i detta utgiftsområde, men den är en del av vårt lilla landsbygdspaket. Den innebär att vi avsätter 20 miljoner extra för trafikeftersök. Vi vet alla om att viltolyckorna ökar kraftigt, både när det gäller materiella värden och när det gäller personskador. Framför allt är det så att vi har ett gäng människor i det här landet som faktiskt tar hand om dessa eftersök och dygnets alla timmar. De har gjort detta med lite för låga ersättningar, och det är inte rättvist mot dessa människor. De gör stor samhällsnytta, som någon annan egentligen skulle ha haft ansvaret för. De utsätter sig själva för fara i trafiksituationer. Tyvärr blir de dessutom utsatta för hot av aktivister. Vi tycker att det är väldigt bra att göra en extra satsning på att de får mer pengar. Vi lägger ytterligare en peng till . Detta är faktiskt en satsning som har förekommit förr i budgetarna. Det handlar om regelförenklingsarbeten. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi vill göra en riktad satsning för att få till någon form av från , där den statliga myndigheten bjuder in aktörer som myndigheter och näringsidkare och bjuder in brett för att en gång för alla lösa det problem som vi talar i varenda debatt. Vi vill minska regelkrånglet, byråkratin och administrationen, men ingenting händer. Vi tycker att detta är en bra satsning att göra för svenskt jordbruk, och vi hoppas att den ska kunna leda till lönsamhet framöver. Rättare sagt är vi övertygade om att den kommer att leda till förbättrad lönsamhet. I den föregående debatten talades det om ytterligare en landsbygdssatsning som egentligen inte heller ligger i detta utgiftsområde. Jag vill ändå nämna den, för den är en viktig del av satsningen på landsbygden. Det handlar om att vi satsar på att sänka bränsleskatterna med . Detta slår framför allt på landsbygden. Det är där det gör mest nytta – där människor har långt när de ska ta sig någonstans och där de inte har några alternativ. Primärproduktionen är de som är mest beroende av stora, tunga lastbilar – lastbilar som i och med denna bränsleskattesänkning kanske skulle få en kostnadslättnad på 60 000–80 000. Den kostnaden hade annars drabbat primärproducenten, och därför tycker vi att detta är oerhört viktigt. Primärproducenterna med dålig lönsamhet och får i ett sådant läge möjlighet att få sänkta transportkostnader. Det är inte så att vi inte tror att vi behöver ställa om , men just nu finns inte alternativet. Då finns det heller ingen som helst anledning att belasta våra näringsidkare och människor på landsbygden på ett alldeles för tungt sätt. Det är ju landsbygden som kommer att leverera mycket av lösningen på de problem som vi vill lösa för framtiden. Därför är detta en väldigt bra satsning. Jag tror att jag nöjer mig så. Det är säkert någon som inte håller med. 136 (S) replik: Tack, , för ett intressant anförande! Ledamoten misstänkte att det fanns någon som inte höll med. Det finns en hel del som man kan hålla med om, men jag undrar framför allt över några saker som jag inte anser hänger ihop. Ledamoten tog upp extra platser på veterinärutbildningen. Det görs dock ingen ökning när det gäller veterinärfältverksamheten, och det görs en neddragning av SVA. Med allt som vi vet om de djursjukdomar som grasserar runt om i världen och som också riskerar att sprida sig i tycker jag att detta lirar lite lustigt. Jag undrar därför: Hur hänger det här ihop? 137 (M) replik: Tack för frågan, ! Jag ska förklara hur det hänger ihop. Jag vet också att det är en liten budgetminskning där. Den beror egentligen på det som brukar kallas PLO. Satsningen är ändå riktad mot fler veterinärplatser, vilket vi vill ha, även om vi inte utökar budgeten. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag ser också stora problem med de sjukdomar som finns runt omkring oss och som närmar sig med hiskelig fart. Ett exempel är afrikansk svinpest, som närmar sig våra gränser. Det finns dock ett antal myndigheter som kommer att vara med och dra det lasset när det närmar sig. Dessutom kommer många av våra ideella organisationer att behöva vara med och hjälpa till. Vad gäller forskningen på de här sjukdomarna tror jag att vi ligger bra till , så det behöver vi inte sätta av några extra medel för. Vi behöver snarare ha en tankemässigt bra organisation som är förberedd på att hantera sjukdomarna när de kommer. 138 (S) replik: Jag tackar för svaret och tänker att vi nog kommer att mötas fler gånger i afton, jag och ledamoten , för jag vidhåller att det här låter lite osammanhängande. Jag tycker att det låter märkligt att man inte hanterar den här frågan annorlunda i budget, sett till att man också verkar ha något av en sedelpress i sammanhanget. 139 (M) replik: Jag uppfattade inte riktigt att jag fick någon fråga. Vad gäller sedelpress eller inte vill jag inte ens yttra mig om det. Jag tror säkert att vi kommer att återkomma . Jag tycker att jag gav ett ganska klart svar vad gäller SVA. 140 (MP) replik: Jag tackar för ledamotens inlägg. Jag har en fråga, men jag tänkte först göra en liten reflektion. Jag tycker att det är mycket intressant att nu har fått kalla fötter och höjer satsningarna på skydd av skog, då man gjorde sådana drastiska nedskärningar som vi absolut inte har råd med. Man kan också konstatera att i sin budget finansierar en lång rad av de här satsningarna med höjd moms på svensk mat. Och varför säger jag svensk mat? Jo, för det är naturligtvis den dyrare svenska maten som drabbas hårdare av den höjda momsen. Det är verkligen mycket märkligt att går fram med det förslaget. Jag skulle vilja ställa en fråga till om klimatskatterna. Det pågår ett klimattoppmöte i , och vill sänka klimatskatten i med hänvisning till att det skulle rädda landsbygden. Men här har fel. Jag har bett undersöka det här, och av den här satsningen kommer landsbygden till del. av skattesänkningen kommer storstäderna till del. Det här är ingen satsning på landsbygden; det är en satsning på storstäderna. Jag undrar: Hur kan gå fram med en klimatskattesänkning som direkt gör svensk klimatpolitik mindre effektiv? 141 (M) replik: Tack, , för frågorna! Jag hoppas att jag hinner beta av dem. Först vad gäller skydd av skog har vi fått en väldigt tydlig signal om att man inte längre bevarar höga miljövärden i skog som är tagen ur produktion. Det är knappt någon som tittar till den längre. Detta är ett oerhört resursslöseri, så när vi fick den signalen tyckte vi att det var jättebra att skjuta till pengar för att bevara de höga miljövärdena på mark som är tagen ur produktion. Det är bara för att vi ska slippa ta mer mark ur produktion och kunna ha ett bra miljö- och klimatarbete i den svenska skogsproduktionen, som det faktiskt har varit och som vi hoppas att det ska kunna vara med frihet under ansvar. Det är därför vi väljer att skjuta till pengar till att ta hand om den skog som redan är tagen ur produktion. Jag tycker att det är en jättebra satsning. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag förstod nästan att frågan om matmomsen skulle komma. Vi moderater sänker skatterna med ungefär 30 miljarder i vår budget. Höjningen av matmomsen innebär 10 miljarder. Vi tror att moms är ett bättre sätt att höja skatter än till exempel höga marginalskatter. Dessutom tror vi att en högre matmoms inte enkom drabbar landsbygden, utan det drabbar lika mycket och brett över hela landet. Som vi alla vet handlar politik om prioriteringar. Därför menar vi att de stora skattesänkningar som vi gör ganska väl väger upp höjningen av matmomsen, eftersom vi gör stora satsningar på andra områden. Frågan om bränsleskatterna hinner jag knappt med , så jag ber att få återkomma i mitt nästa inlägg. 142 (MP) replik: I gårdagens finns en artikel om ett initiativ i som heter visar vägen – ett initiativ som växer. Man menar att landsbygden har väldigt mycket att hjälpa till med när det gäller klimatomställningen. Höjda bensinpriser kan på kort sikt bli jobbigt, men på lång sikt kan det vara bra för landsbygden, säger man i det här initiativet. Framför allt lyfter man fram möjligheterna för de lokala produkterna att växa, vilka kan få kostnadsfördelar, att det kan stärka den lokala strukturen och bli bättre utbud lokalt. Vad säger till dessa lantbrukare och näringsidkare som har tagit det här initiativet? 143 (M) replik: Jag tycker att alla initiativ som tas med en framåtsyftande och god tanke är bra. Vi menar inte att bränsleskatterna bara är en landsbygdsfråga. Det handlar om alla människor som är beroende av bilen. Och vi gör så många andra satsningar som vi tror gynnar klimatet på lång sikt, för om inte människor är med på klimatomställningen kommer det att få motsatt effekt, oavsett vilka åtgärder vi väljer att vidta. Lägre bränsleskatter är såklart ingenting som vi ska hålla på med hur länge som helst. Vi tror också att vi ska ha en omställning men då genom elektrifieringen. Då kommer vi att behöva mer kärnkraft, och då kommer vi in på den frågan. Bränsleskatterna är en del nu för att stärka lönsamheten och för att göra det möjligt för människor att leva och bo i hela landet. Människor ska kunna ta sig dit de vill och även ha sina näringar igång. Areella näringar, landsbygd och livsmedel 144 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag påminner alla om att alla talar via talmannen. 145 (SD): Jag börjar med att yrka bifall till reservation nr 2. står jag här och kan inte yrka bifall till en reservation till förmån för budgetförslag, för reglerna här säger ju att när ramarna för budgeten är satta kan man inte yrka på någonting som kostar mer pengar. Och vårt budgetförslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar kostar mer pengar, mycket mer faktiskt. Jag kan påminna om vårt särskilda yttrande. Jag har uppskattat att historiskt har värnat lantbruket. Tråkigare är väl att nu när lantbruket verkligen behöver stöd är inte lika profilerat. Men vi är allihop här biologiskt bevandrade och vet att om man befinner sig i ett JÖK-bo kan det ena eller andra puttas ut – allt får inte plats. Det är väl så det hänger ihop, misstänker jag. Jag tänker i alla fall ta till att berätta vad kunde ha gjort och som vi sverigedemokrater gör. Men först vill jag bara understryka att jordbruket inte är ett särintresse. Jag vill dessutom säga att jag lämnar skogsfrågorna till , som kommer att tala . Helt kort om särintresse: Svenskt jordbruk är inget särintresse. Det ger oss hållbara livsmedel, ett landskap som vi trivs och fungerar i, ett nationellt oberoende och säkerhet, ett kulturarv, minskad klimatbelastning och inte minst en levande landsbygd. Jag tror att det vore svårt att ha en levande landsbygd utan jordbruk och skogsbruk som fungerar. Lantbruket är en resursbas. Det betyder naturligtvis att jordbruk och skogsbruk angår alla. Jordbruket är mycket hårt pressat . Därför måste vi göra mycket. Livsmedelsstrategin är någonting som vi tillsammans har åstadkommit. Den är positiv, kanske allra främst för att vi i den på länge sätter fokus på ökad produktion men också för att den innehåller många satsningar och åtgärder som är väldigt positiva. Problemet med livsmedelsstrategin är att satsningarna och åtgärderna inte leder till förbättringar av lönsamheten på gårdsnivå på kort sikt. Det tar innan det kommer ned på gårdsnivå, och då måste man i politiken vidta åtgärder som minskar kostnader, ökar lönsamheten och tar bort hinder för lantbrukarna på kort och på medellång sikt. Politiken måste alltså överbrygga de här åren tills det ljusnar för lantbruket, annars har vi kanske inte jordbrukare kvar när framtiden ljusnar. För den sakens skull måste det alltså finnas ekonomiska marginaler och möjligheter i övrigt att göra strategiska investeringar för lantbrukare. Vi gör följande för att ge jordbruket rimliga förutsättningar , direkt eller indirekt. Vi tar bort arbetsgivaravgiften för de två första anställda. Vi slopar sjuklöneansvaret för de nio första anställda. Vi sänker bensin- och dieselskatten för privatbilar och transporter med och tar bort indexeringen. Vi lägger en och en halv miljard på förbättrade reseavdrag. Vi sänker dieselskatten på jord- och skogsbrukets maskiner ned till – så långt som vi någonsin får för EU. Areella näringar, landsbygd och livsmedel Då har jag inte ens kommit in på utgiftsområdet Areella näringar. Där lägger vi nästan 900 miljoner mer än regeringen. När regeringen gör sin landsbygdssatsning enligt landsbygdspropositionen gör den det med , som i fjolårets budget var avsedda för jordbruket under posten Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. De här pengarna går till bland annat bredband, småvägar och service på landsbygden. Det i sig är jättebra, och därför matchar vi dessa pengar. Men vi fyller också på med 300 miljoner i det hål där regeringen tog pengarna, alltså i Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur.