prot · H60942 · 2019-01-23 00:00:00 — Det konstateras att en bättre samverkan behövs liksom även ett mer systematiskt arbetssätt, bättre uppföljning, stärkt samordning och likvärdiga villkor för deltagande i samråd. Det konstateras vidare att skillnaderna är stora mellan kommuner och landsting inom och utom förvaltningsområdena. Kort sagt återstår många utmaningar. Jag bestrider inget av detta, men jag ser fram emot och hoppas på mer konkreta förslag framöver för att en stärkt minoritetspolitik även i praktik och handling ska säkerställas. Jag noterar även att den särskilda ställning som samer har i egenskap av att vara ett urfolk inte uppmärksammas någonstans i skrivelsen. Jag och anser att en översyn bör göras där samernas särställning som urfolk är utgångspunkt. Det var därför positivt att statsminister i regeringsförklaringen benämnde samerna som ”urfolket samerna”. Det finns ett antal lite mer konkreta förslag i skrivelsen, exempelvis gällande höjt organisationsstöd. Det ser vi mycket positivt på. stod statsminister i denna talarstol och läste upp regeringsförklaringen. har en regering igen. Därför vill jag ta tillfället i akt att ge ett medskick till den nytillträdda kulturministern som ansvarar för minoritetspolitiken. Ratificera 169, konventionen om ursprungsfolk! Det är hög tid, och det skulle visa att de vackra ord som sägs i debatterna om urfolk och värnandet av dessa motsvaras av aktiv handling. Det är just detta som krävs framöver – mer aktiv handling och färre vackra ord – om man menar allvar med att man önskar en nystart för en stärkt minoritetspolitik. Med det medskicket yrkar jag bifall till utskottets förslag. 21 (L): Jag vill på sedvanligt sätt börja med att yrka bifall till förslaget om att skrivelsen KU13 läggs till handlingarna. Jag vill inledningsvis tacka för en berättelse och beskrivning av vad delaktighet och utanförskap handlar om i ljuset av minoritetspolitik. Jag vill också rikta ett tack till mycket brinnande försvar av mänskliga rättigheter i inte minst som ger en mörkare bild av hur det går när ett samhälle inte förmår att ta hand om en utsatt del av befolkningen. Nystart för en stärkt minoritetspolitik har alltid varit ett land med etnisk mångfald och många språk. Den som tillhör en nationell minoritet har rätt till sitt språk och rätt att vara delaktig i sin kultur. Fördomar mot judar, romer, samer och andra minoriteter måste bekämpas kraftfullt , och mer än i vackra ord – även i handling. Samiska och finska har, som föregående talare påpekat, talats i som svenska språket, i vissa delar längre. De romska och judiska grupperna har funnits här i många . Men fram till våra dagar har de nationella minoriteterna osynliggjorts. Minoritetspolitik handlar om att stärka individens rätt att använda sitt språk, leva sitt liv och vara delaktig i sin kultur och i det svenska samhället på sina villkor. För att minoritetsspråken ska kunna föras vidare till nästa generation behövs bättre tillgång till förskola på minoritetsspråk, liksom modersmålsstöd och modersmålsundervisning. Nya former av undervisning på minoritetsspråk behöver därför utvecklas och möjligheten till tvåspråkig undervisning underlättas. Till exempel skulle finska eller andra minoritetsspråk kunna bli valbart ämne i moderna språk på de orter där man talar båda språken. Jag tycker att berättelse pekar på vilket värde detta hade gett i hennes barndom om det hade varit möjligt. Varför pekar jag då på detta? Jo, för att det är detta som minoritetspolitik handlar om, fru talman. När vi nu debatterar skrivelsen tar jag tillfället i akt att peka på vad vi vill framåt. En annan viktig del av minoritetspolitiken är de så kallade förvaltningsområdena för samiska, finska och meänkieli. I dessa områden har de enskilda större rätt att få tillgång till förskola och äldreomsorg på sitt minoritetsspråk och att använda sitt eget språk i kontakt med myndigheter, kommuner, landsting och regioner. Liberalerna har sett till att förvaltningsområdena täcker en mycket större del av . Vi vill också att de fortsätter att utökas. Även i äldreomsorgen är minoritetsspråken extra viktiga. , sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar har utvecklat sina kulturer på svensk mark , i en del fall som sagt mycket längre än majoritetsbefolkningen. Jag och vi liberaler vill att detta ska synliggöras ännu tydligare genom att de nationella minoriteterna och minoritetsspråken också nämns i grundlagen. På så vis skulle man skapa garantier för att ändringar av minoritetspolitiken föregås av betydande betänketid och stor noggrannhet. Det här är viktigt. I skrivelsen ger regeringen en lägesbild av minoritetspolitiken. Regeringen framhåller bland annat behovet av ett långsiktigt arbete för de nationella minoriteternas språk och kultur och betydelsen av att öka kunskapen om och synliggöra de nationella minoriteterna i samhället. Liberalerna välkomnar redogörelsen och det viktiga arbete som beskrivs. Vi förutsätter att det fortsätter framåt och intensifieras för att ännu mer tydliggöra vikten av en stark minoritetspolitik och synliggöra de här grupperna. 22 (MP): Nystart för en stärkt minoritetspolitik Vi har skrivelsen framför oss. Det är alltså en översiktlig redovisning av nuläget inom minoritetspolitiken. I skrivelsen konstaterar regeringen att mer behöver göras för att efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter ska säkerställas. Jag är en av dem som instämmer i detta. Styrningen av myndigheterna behöver utvecklas. Bättre uppföljning behöver göras, likaså långsiktigt och utvecklat arbete för att stödja språk och kultur. Minoritetsfolkens hälsosituation och hur hälso- och sjukvården svarar upp mot denna behöver också tydligare sättas i fokus. Synligheten för och kunskapen om de nationella minoriteterna måste öka i samhället. Jag välkomnar därför att regeringen i skrivelsen anger att man avser att tillsätta en utredning om den fortsatta myndighetsstrukturen för samordning, utveckling och uppföljning. Jag välkomnar också att regeringen aviserar ett handlingsprogram för de nationella minoritetsspråkens bevarande och en utredning om hur ett språkcentrum ska inrättas och organiseras. Som flera andra nämnt uttryckte statsministern i regeringsförklaringen att urfolket samernas självbestämmande och inflytande ska stärkas. Det är bra. En oberoende rättigheter ska inrättas. Statsministern nämnde också i regeringsförklaringen att arbetet med den nationella planen mot rasism ska fortsätta och att främlingsfientliga hatbrott mot minoriteter ska motverkas med kraft. Precis som flera tidigare talare lyft fram måste orden omsättas i praktisk handling. Skrivelsen ger exempel på några av de åtgärder som regeringen avser att vidta, och det är behövligt. Från sida ser jag fram emot att vi nu ska få till en konsultationsordning när det gäller det samiska inflytandet, att vi ska få till en samisk och att arbetet med den nordiska samekonventionen ska fortsätta. Jag vill också passa på att nämna att har bjudit in till ett samepolitiskt seminarium för riksdagsledamöter. Jag hoppas att så många som möjligt av KU:s ledamöter och andra intresserade ledamöter har möjlighet att delta. Det här arbetet är viktigt för alla minoriteter. har vi fokus på just samerna. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande om att lägga skrivelsen till handlingarna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 14 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde Kammaren biföll utskottets förslag. KU13 Nystart för en stärkt minoritetspolitik Kammaren biföll utskottets förslag. § 15 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till och med § 13 anf. 19 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Anmälan om återtagande av plats i § 2 Anmälan om ersättare för statsråd § 3 Ansökan om ledighet § 4 Anmälan om ersättare § 6 Anmälan om kompletteringsval § 7 Meddelande om frågestund § 8 Anmälan om granskningsrapport § 9 Ärenden för hänvisning till utskott § 10 Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen betänkande 2018/19:KU5 1 (S) 2 (M) 3 (SD) § 11 Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning betänkande 2018/19:KU10 4 HANS (S) 5 (M) 6 (SD) 7 (V) 8 SKÅNBERG (KD) 9 (L) 10 (S) 11 (M) 12 (S) 13 (M) § 12 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse betänkande 2018/19:KU11 14 (S) 15 (M) 16 (SD) 17 (V) (Beslut fattades under § 14.) § 13 Nystart för en stärkt minoritetspolitik betänkande 2018/19:KU13 18 (S) 19 (M) 20 (V) 21 (L) 22 (MP) (Beslut fattades under § 14.) § 14 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KU13 Nystart för en stärkt minoritetspolitik § 15 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2019