prot · H7093 · 2019-09-12 00:00:00 — har vi också, till följd av en reform vi genomförde 2016, sett till att fler gärningar kan bedömas som återfall i brott. Detta innebär att brottslingar löper risk för en hårdare straffsanktion . Sedan har vi försöket med snabbare lagföring i norra . Det har fallit väldigt väl ut. Poliser kan redan på plats, vid gripandet i en butik, så gott som helt slutföra utredningen och till och med – när det fungerar som bäst – ge i domstol. Handläggningstiderna för dessa fall har gått ned: Ärenden som tidigare kunde ta är nu nere på 2–, och ärenden som tidigare tog en månad är nu nere . Det är viktigt att man får en snabb respons från rättsväsendet när man begår dessa brott. Det innebär också att risken minskar för att de här individerna ska kunna begå nya brott innan de blir dömda för de gamla brotten. De kommer i ökad utsträckning att bli dömda för fler brott. Med nuvarande ordning bakas ofta de brott som man begått, till exempel , in i den första brottsligheten. Den risken minskar , helt enkelt, och gör detta mer effektivt. Statsministern sa i sin regeringsförklaring att det här nu ska spridas geografiskt. Vi har det i norra , och resultaten är så bra att vi vill kunna sprida det över hela landet. Vi bygger också ut det till att gälla just ungdomsärenden, där målsättningen är att halvera handläggningstiderna. Snabb respons är en viktig signal till dem som begår de här brotten. Men vi arbetar som sagt också med ytterligare lagstiftningsförslag för att skärpa synen på den här typen av kriminalitet. 11 (M): Tack, statsrådet! Jag tror som sagt att vi nog är överens om problemens storlek. Men den första konsekvensen blir att handlarna måste lägga väldigt mycket tid och resurser på att själva förebygga brott, vilket i sin tur ger höjda konsumentpriser. I förlängningen kan det också resultera i både försämrade öppettider och att man väljer att inte saluföra vissa varor därför att man helt enkelt förlorar för mycket i stöld. Den absolut största konsekvensen blir att företag väljer att flytta från områden som är för brottsutsatta. Det är ett stort problem. Jag tycker absolut att det är många bra åtgärder som regeringen har vidtagit. visar statistiken och till exempel Svensk Handels egen trygghetsrapport att butiksstölderna fortfarande ligger kvar på en hög nivå. Det är klart att det är bra att man har tagit vissa steg, men vad är nästa steg? Handlarna säger: Jo, det är väl bra att man har en försöksverksamhet i norra och att man underlättar kameraövervakning, men det krävs ju någonting mer för att faktiskt återvinna förtroendet för rättsväsendet. Jag återkommer till frågan: När tror ministern att ett förslag om till exempel ett tillträdesförbud skulle kunna komma? När kommer regeringen att landa i den frågan? Och när kan man gå från försöksverksamheter till breddade försöksverksamheter med snabbare domstolsförhandlingar så att man kan arbeta med detta över hela landet? Att det sker i norra är bra, men det hjälper inte de handlare som jag talar med i så mycket. Jag återkommer till frågan: Vad avser regeringen att göra för att minska brottsutsattheten för de handlare och anställda som utsätts för stölder och hot? 12 Justitie- och migrationsminister (S): Statistiken över den anmälda brottsligheten, till exempel inbrottsstöld eller stöld i butik, visar på ett minskat antal anmälningar. Det är en trend att inbrottsstölder i butik har halverats, men även de andra stöldbrotten minskar. Då kan man invända, som jag vet att en del gör, att det anmäls en mindre andel . Men minskningen gäller faktiskt också butiksrån, som ju ligger på en mycket högre nivå men där anmälningsbenägenheten är större. Också när det gäller butiksrånen ser man en halvering . Man ska väl inte säga att allting går åt fel håll. Det finns också saker och ting som går åt rätt håll, vill jag peka på. Med detta inte sagt att detta inte är ett problem. Det är ett problem, och då måste vi fortsätta att bygga ut de åtgärder vi vidtar för att komma till rätta med det. Den utredning som ligger på regeringens bord – remisstiden löpte ut – lämnar ett antal förslag. Ett förslag är att se över straffrätten när det gäller stölder och häleri. Det finns nu ett förslag om det som utredningen kallar för grov systematisk stöld och grovt systematiskt häleri. Det handlar om att ta hand om de fall där man systematiskt, upprepat och organiserat begår väldigt många stölder eller ägnar sig åt häleri, att man helt enkelt köper stöldgods. Det skulle enligt utredningens förslag ge en straffskala på upp till sex års fängelse. Remisstiden gick som sagt ut , och vi jobbar nu med detta. När vi är färdiga återkommer vi till . Men jag vet mycket väl vilken inställningen är från i den här frågan och ser fram emot att kunna samarbeta kring detta när vi är färdiga med beredningen. Den andra delen gäller tillträdesförbud, som också tas upp. Detta finns också med i utredningen, och det utreddes en gång under alliansåren. Ni moderater gav en utredning i uppdrag att titta på detta, men ni styrde inte utredningen. Ni gav inte uppdraget till utredningen att komma med ett tillträdesförbud, så resultatet blev att utredningen kom tillbaka till regeringen utan något sådant förslag. Det misstaget gjorde inte vi om, utan vi gav en utredare i uppdrag att faktiskt ta fram ett förslag om tillträdesförbud för butiker och även badanläggningar och bibliotek, som det ju också har varit en diskussion om att kunna göra. finns alltså ett konkret sådant förslag på regeringens bord. När vi är färdiga med beredningen av detta ser jag fram emot att vi ska kunna gå till med ett förslag. Då återkommer vi i den delen. Men det här är en av de frågor som har hög prioritet för oss. 13 (M): Som sagt: Det är positivt att statsrådet delar min bild av situationen. Just statistiken är lite intressant. Enligt trygghetsbarometern från ligger anmälningsfrekvensen väldigt lågt; kanske eller hälften av alla brott anmäls. Statsrådet säger att rånen har minskat. När man pratar med handlarna säger de att det egentligen handlar om en teknisk utveckling, att de gått från en kontantbaserad handel till kreditkort och andra typer av betallösningar. Men de säger också att när polisen har fått backa undan på grund av att de har fått omprioritera har handlarna i stället fått investera i larm, värdeskåp, kameraövervakning och så vidare. Rånen har alltså försvunnit på grund av handlarna. Jag tycker att det är positivt att statsrådet delar min bild och att det är förslag på väg fram. Men jag tror att de som är utsatta, framför allt de som arbetar i dagligvaruhandeln, nog helst skulle se att man arbetade ännu mer proaktivt och skarpt, för även om åtgärder har vidtagits har problemen fortsatt och ligger på en väldigt hög nivå i statistiken. Jag tar med mig svaren och tackar för en bra debatt. 14 Justitie- och migrationsminister (S): Jag vill också tacka för en bra debatt. Som sagt ligger det nu ett antal konkreta förslag på regeringens bord. Remisstiden löpte ut , och vi behöver på oss för att bearbeta remissvaren. Man ser ju ofta när remissinstanserna kommer in med sina yttranden att där finns saker och ting som kanske inte utredaren och vi hade tänkt på, och för att få en fungerande lagstiftning måste den vara väl beredd. Jag ser fram emot att kunna fortsätta dialogen med handeln förstås, som är viktig, men också här i för att det till slut ska bli bra förstärkningar till polisens och övriga rättsväsendets verktygslåda för att komma åt den här typen av kriminalitet. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2018/19:310 om lägre kapitalkrav för privata aktiebolag 15 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta mot de negativa effekterna av förslaget att sänka kravet på aktiekapital för privata aktiebolag till , vilka åtgärder jag är beredd att vidta mot ekonomiska oegentligheter och om det är min samlade bedömning att reformens effekter kommer att göra det enklare att bedriva ekonomisk brottslighet i aktiebolagsform. Regeringen för en aktiv näringspolitik där målet är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Sänkningen av kravet på aktiekapital i privata aktiebolag är en av de åtgärder som ingår i den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, , det så kallade januariavtalet. I den lagrådsremiss som regeringen beslutade beskriver regeringen de positiva effekter som sänkningen av kravet på aktiekapital kan få. Förslaget gör aktiebolagsformen mer tillgänglig för den som driver eller vill starta ett företag. Det underlättar särskilt för företag i tjänstesektorn där behovet av kapital ofta är lägre än i andra sektorer. Under remissbehandlingen har några remissinstanser fört fram samma synpunkter som tar upp i sin interpellation. Regeringen tar frågan om ekonomisk brottslighet på stort allvar och har också vidtagit ett flertal åtgärder för att motverka sådan brottslighet. Bland annat har haft ett regeringsuppdrag att redovisa hur myndigheten arbetar med att förebygga ekonomisk brottslighet och lämna förslag på åtgärder mot penningtvätt, finansiering av terrorism och annan ekonomisk brottslighet. Regeringen har också gett i uppdrag att i dialog med och utveckla metoder för att försvåra möjligheterna att använda företag för att begå brott. Dessutom samverkar myndigheterna i en satsning för att motverka organiserad brottslighet, där bland annat ekonomisk brottslighet och brott mot välfärdssystemen ingår. För att bekämpa välfärdsbrott och skatteundandragande avser regeringen också att öka anslagen till fyra myndigheter, bland andra . Regeringens förslag innebär att ett minimikrav på i aktiekapital behålls. Det innebär att det fortfarande kommer att finnas en spärr mot helt ogenomtänkta bolagsbildningar och ett visst hinder mot att aktiebolag används för icke skyddsvärda syften. I lagrådsremissen bedömer regeringen att sänkningen sannolikt inte får annat än försumbara effekter i fråga om användningen av aktiebolag vid ekonomisk brottslighet. För någon som överväger att starta ett aktiebolag i ett rent oseriöst syfte, utan avsikt att driva någon långsiktigt hållbar verksamhet, är skillnaden mellan och troligen inte avgörande. Tunga remissinstanser som och är inne på samma linje. Men vi kan trots det inte luta oss tillbaka i kampen mot den organiserade brottsligheten. Jag kommer att följa utvecklingen noga och om det finns skäl till det återkomma med förslag på ytterligare åtgärder för att motverka att aktiebolag används för att begå brott. Även när det gäller skyddet för bolagets borgenärer är skillnaden mellan och i de allra flesta fall liten. Ett aktiekapital om är inte heller ett särskilt starkt skydd, och kräver många borgenärer säkerhet i form av pant eller borgen. Det är riktigt att reglerna om tvångslikvidation kan aktualiseras snabbare än . Man måste dock ha i åtanke att kapitalbrist snabbt kan uppstå redan med det nu gällande kapitalkravet. En sänkning med är i det avseendet inte särskilt drastisk. Med det sagt bedömer regeringen i lagrådsremissen att det kan finnas anledning att överväga om det finns ett behov av att se över reglerna om tvångslikvidation. Det får i så fall ske i ett annat sammanhang. 16 (V): Jag tackar ministern för svaret. Det är bra att ministern har sett över synpunkterna från remissinstanserna, och det finns ju de som är kritiska till förslaget om ett halverat aktiekapital. Många av dessa synpunkter framfördes också under regeringen i samband med den förra sänkningen. fortsätter denna regering på samma spår med att sänka kravet på aktiekapital. Det är naturligtvis mindre bra, och ännu sämre är det att gå vidare med detta trots den kritik som framkommit. Det finns nämligen flera syften med kravet på aktiekapital, precis som ministern nämner. Framför allt utgör det ett hinder för att aktiebolagsformen utnyttjas för oseriösa syften eller för att nå skattemässiga fördelar. Den föreslagna sänkningen av lägsta belopp för aktiebolag blir ju en komponent som till slut urholkar denna spärr. Att sänka kravet ännu mer riskerar att skapa en ökning av organiserad välfärdsbrottslighet och annan ekonomisk brottslighet, vilken bedrivs inom ramen för ett aktiebolag. Själva kärnan i denna form av brottslighet är att vilseleda, och därför behövs en trovärdig plattform. En av dessa är just företagen, dit de större bidragen från välfärdssystemen betalas ut. , som är en av remissinstanserna, lyfter bland annat fram att det har blivit allt vanligare att organiserad brottslighet använder aktiebolag som brottsverktyg och att bolagsformen blir allt vanligare i komplexa brottsupplägg. Eftersom det dessutom saknas personligt ansvar och revisorsplikt för de minsta bolagen kan bulvaner och målvakter användas utan insyn från andra aktörer. Genom att sänka kapitalkravet blir det alltså lättare för kriminella intressen att använda företag som brottsverktyg. I en stor andel av de brottsanmälningar som kommer in till förekommer just aktiebolagsformen. Samma myndighet varnade för utvecklingen förra gången kravet sänktes, och sätts ribban för insatskapitalet ännu lägre. Ministern säger i sitt svar att om det finns skäl till det kommer han att återkomma med förslag på åtgärder för att motverka att aktiebolag används för att begå brott. Men med detta förslag riskerar han ju att sänka trösklarna för att använda aktiebolag som brottsverktyg. Är inte det lite väl motstridigt och även naivt? 17 Justitie- och migrationsminister (S): I så fall är det inte bara vi som är naiva utan även och , som ju gör ungefär samma bedömning som regeringen. Det är klart att man kan fråga sig – och det blir givetvis ytterst en bedömningsfråga – hur pass effektivt detta är som näringspolitik. Det får väl helt enkelt visa sig. Men det är de facto så att när man sänker tröskeln kommer fler att kunna bilda bolag, vilket kan vara särskilt viktigt för tjänsteföretag. Vi kan mycket väl få en effekt i detta hänseende, men det får som sagt framtida utvärderingar visa. Det är riktigt som säger att det finns gott om exempel där bolag används som brottsverktyg. Jag tror dock inte att man kan belägga att den förra sänkningen ned till i sig har spätt på denna utveckling, utan det är andra faktorer som har gjort att detta har blivit ett sätt att bedriva brottslig verksamhet. Det handlar inte minst om privatiseringen i den offentliga sektorn med en lång rad offentliga tjänster där man med assistansbolag och annat ägnar sig åt kriminell verksamhet. Men det är som sagt en annan faktor. Vi kommer fortsättningsvis att följa detta noga. Det finns en stor myndighetssamverkan mot organiserad brottslighet, där är en del. I den budget vi lägger fram förstärker vi anslag med och sedan med 35 miljoner för de kommande två åren. Det är resurser som behöver för att förstärka sin kamp. Att förslaget skulle få någon större effekt på brottsutvecklingen ställer jag mig tveksam till. Även är en tröskel. Det hade varit mycket värre om vi hade gått in för det förslag som debatterades om så kallade enkronasbolag, som var en idé från . Det var jag starkt emot då och kommer alltid att vara starkt emot. Då skulle man nämligen kunna skapa system där man bildar bolag efter bolag som kan äga varandra. Det skulle ställa till ett ohyggligt trassel för den som ska reda ut eventuella ekobrott som man försöker dölja på detta sätt. Detta förslag är dock såvitt jag förstår dött och begravet även på EU‑nivå. När det gäller denna del instämmer jag dock i Brottsförebyggande rådets och bedömning att det ur denna synvinkel inte kommer att få några större effekter. 18 (V): Som ministern säger är det en bedömningsfråga, och det får visa sig sedan. Bara det är en risk. Vi måste sätta detta i ett större sammanhang. Det har hänt mycket på detta område, och ministern tar upp några exempel på det. Vi har tidigare sänkt aktiekapitalkrav och slopade revisorskrav. Dessutom är skatteplaneringen mycket mer komplex, vilket framhäver. Även LO lyfter fram att detta riskerar att medföra ökad skatteplanering, särskilt i samverkan med de stora skillnaderna i beskattning av arbetsinkomster och kapitalinkomster. Sammantaget innebär det att någon kan driva ett aktiebolag anonymt och utan personligt ansvar och insyn. All denna minskade kontroll som genomförts , inte minst av de borgerliga partierna, leder till mer brottslighet, och går regeringen i samma spår när man väljer att sänka aktiekapitalkravet. Sänkt krav på aktiekapital och slopad revisionsplikt för små bolag har gjort det lättare att starta aktiebolag. Ju mindre aktiekapital man behöver lägga in vid start, desto lättare blir det även att driva ett oseriöst aktiebolag. Om syftet är att använda bolaget oseriöst för exempelvis olovliga kreditaffärer eller som mindre skalbolag kan någon nu starta två sådana när aktiekapitalet halveras och därmed skapa en kedja av skalbolag. Den risken finns när man väljer att sänka kravet. Detta skapar naturligtvis ekonomiska skador som drabbar såväl samhället, i form av minskade skatteintäkter, som seriösa företag, i form av minskad lönsamhet och snedvriden konkurrens. För är det viktigt att dagens välfärdssystem inte urholkas ännu mer utan i stället förstärks. Det som blir lite märkligt här är att ministern å ena sidan vill att exempelvis ska få mer pengar, vilket är bra. Även samverkan med de andra myndigheterna är något som vi stöder och tycker är bra. Men å andra sidan riskerar det att bli en ökning. Är det detta som ministern menar är en bedömningsfråga, lite att man får se vad som händer? Vore det inte bättre att helt enkelt bygga vidare på det samarbete som finns mellan myndigheterna och faktiskt göra något åt den sammantagna bild som jag tidigare nämnde? Ett enkelt förslag vore att i stället se över hur en ny revisionsplikt kan utformas för mindre aktiebolag. Aktiekapitalkravet ska naturligtvis inte sänkas. 19 Justitie- och migrationsminister (S): För ordningens skull: När jag sa att det får visa sig handlade detta om de näringspolitiska effekterna, det vill säga hur effektivt förslaget de facto kommer att vara för att fler ska vilja starta företag. Det är denna bedömning man så att säga får följa. När det gäller risken för ökad kriminalitet måste man nog skilja på stort och smått. De ligger kvar – det är en tröskel. Detta innebär att det inte är hur lätt som helst att starta bolag efter bolag, utan man måste se till att ta fram pengarna för att kunna göra det. När det gäller risken för skatteplanering är den expertmyndighet som vi har när det gäller skatt , och de instämmer i regeringens bedömning att just denna åtgärd inte kommer att spä på eller riskera att få några större effekter när det gäller brottsligheten, utan det är helt andra saker de vill peka på. Jag tror alltså inte att man ska rida alltför högt på det argumentet. I viss mån tycker jag att ibland silar mygg och sväljer kameler. Denna fråga, bedömer i alla fall jag, kommer inte att få några större effekter. träder ny lagstiftning i kraft om svarthandel med hyreskontrakt, som de kriminella gängen verkligen tjänar pengar på. Det blir för varje sådant kontrakt. Vad har emot de hårdare regler som ska gälla? Om man menar allvar och vill ha trovärdighet i att jaga bort kriminella kretsar från de legala marknaderna tycker jag att man ska se på vad som är effektivt och viktigt och sluta upp också i de delarna. Jag ser inte någon större sprängkraft i denna fråga i det här avseendet. 20 (V): hör den fråga som ministern väljer att avsluta med inte riktigt hit. Där tycker jag faktiskt att ministern kan hoppa ned från sina höga hästar. Det är hårda regler som kommer att slå hårt mot fattiga och bostadslösa, så jag tycker att ministern ska se över lagförslaget. För att ta det tillbaka till frågan om aktiekapital är det, som ministern sa, inte helt säkert att det visar sig att det totala antalet företag ökar med exempelvis lägre aktiekapital. Det som kan hända är att man helt enkelt använder andra former än aktiebolagsformen, exempelvis enskild firma, handelsbolag och så vidare. Denna beräkning tycker jag att ministern ska ha med sig när han ser över vilka näringspolitiska effekter detta ger. Det som ministern tog upp i början, i sitt svar, handlade om frågan om likvidation. Faktum är att regeringen känner till riskerna även här men ändå väljer att fortsätta med förslaget. Med lägre kapitalkrav riskerar fler att starta företag utan att ha förutsättningar att driva det, inte minst på grund av dålig bärkraft i verksamheten. Detta i sin tur kan få en rad olika konsekvenser, såsom att bokföringsbrott begås av oaktsamhet eller att bokföring och årsredovisning inte upprättas. Med ett aktiekapital på endast ska kontrollbalansräkning upprättas när det egna kapitalet är under hälften. Redan dagens krav på aktiekapital är för lågt, vilket regeringen själv nämner i lagrådsremissen. Både regeringen och en hel del remissinstanser ser alltså riskerna, men ändå väljer ministern att gå vidare med detta. Så här blir det tyvärr på väldigt många punkter när Socialdemokraterna väljer makten. Man fick önskelista på köpet, och skygglapparna verkar helt nedfällda för konsekvenserna. 21 Justitie- och migrationsminister (S): Vi har som sagt haft en bred remissomgång där och har tittat på frågan. De bedömer att det inte finns några större risker för att det som befarar ska inträffa. Denna bedömning delar jag. I den andra vågskålen ligger frågan om man på detta sätt kan göra det lättare för folk att starta företag. Det är möjligt att sänkningen kan få den effekten. Vi får helt enkelt följa utvecklingen. Vi diskuterar hur gängkriminella kan tjäna pengar på olika legala marknader. Det var därför jag drog parallellen. ser vi till att förstärka kampen också mot den typen av kriminalitet. Det är inget bra råd till den som har ont om pengar eller är fattig att sätta sig i klorna på den organiserade kriminaliteten genom att till exempel köpa svarta hyreskontrakt. Därför var det nödvändigt att gå fram med lagstiftning. Den politik som vi bedriver på detta område innebär bland annat att vi förstärker och de brottsbekämpande myndigheternas sätt att komma till rätta med denna typ av kriminalitet. Det blir nu ökade resurser till men också fler straffrättsliga möjligheter att komma åt gängen. Detta kommer vi att fortsätta med. När det gäller denna del tror jag inte att det finns något starkt belägg för de effekter som befarar. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. 22 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag hälsar statsråden välkomna. Frågorna ska besvaras av statsrådet , justitie- och migrationsminister , statsrådet och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 23 (M): Min fråga går till justitieministern. har omfattande problem med växande otrygghet. Sprängningar och skjutningar tycks inträffa närmast runt om i vårt på många andra sätt väldigt vackra och trevliga land. Det är en lång rad saker som krävs för att få bukt med otryggheten. Vi behöver jobba förebyggande, vi behöver stärka och vi behöver ha fler poliser – rätt poliser, som också kan ingripa när man ser att kriminell verksamhet bedrivs. Vi behöver se till att ge polisen fler nya verktyg för att kunna beivra brottsligheten, och vi behöver se till att de personer som har det dåliga omdömet att begå brott också får straff som står i paritet med brottets allvar. Vi behöver också se till att fler vågar träda fram och vittna om vad de har varit med om. Här har bland andra riksåklagaren varit tydlig. En majoritet i den här kammaren har också varit tydlig med att frågan om anonyma vittnen bör utredas. När kommer regeringen att lyssna till vad har sagt och se till att utreda just frågan om anonyma vittnen?