prot · H60962 · 2019-03-08 00:00:00 — Ytterst handlar detta om att ge människor i alla delar av en möjlighet till att försörja sig själva och att leva ett värdigt liv trots den fruktansvärda konflikt som pågår. I den kontexten är den så kallade syriska interimsregeringen en av många aktörer som EU samarbetar med. Återigen vill jag understryka att hållbar fred i inte går att nå så länge regimen och dess allierade håller kvar vid sin ambition att genomföra en militär lösning. Våld kan aldrig ge den legitimitet som krävs för att läka de sår och överbrygga den splittring som framför allt regimen orsakat sedan konflikten bröt ut . Den enda vägen att möjliggöra detta är en FN-ledd politisk process. Det är därför regeringen stöder den FN-ledda politiska processen och generalsekreterarens särskilda sändebud, . 22 (SD): Min interpellation berör oerhört viktiga frågor. Det pågår just nu mer eller mindre en etnisk rensning av kurder i norra . Det är en etnisk rensning som riskerar att förvärras om president får som han vill. Av den anledningen blir jag lite förvånad över hur utrikesministern svarar med hänvisningar till den syriska regimen. Det är en helt annan fråga som över huvud taget inte har med situationen i vare sig Manbij eller Afrin att göra. Jag förstår naturligtvis att utrikesministern vill väl, så jag tänker inte lägga fadäsen på henne. Däremot trodde jag ärligt talat att UD skulle ha bättre koll på läget i än så här. Jag tänkte som hjälp på traven försöka att kort berätta om vad som har hänt i den här delen av världen. I början av drog sig de syriska trupperna tillbaka från området. valde en advokat och partilös person vid namn att utropa sig som interimsledare för den kurdiska delen. Det är en person som hade som syfte och mål att inte samarbeta med al-Asad och hårdföra islamister som . har kurderna i den här delen haft det ganska stillsamt. Det har varit fred, och man har haft vapenvila med bland annat regimen. Man har fokuserat sin kamp mot Islamiska staten och andra islamistrebeller. Det har gjort kurderna till den mest effektiva gruppen i i kampen mot bland annat Islamiska staten. Vapenvilan mellan kurderna och den syriska regimen har i ett eller fungerat väldigt väl. Det har gjort att hela området har varit stabilt. pågår dessutom samtal, precis som utrikesministern vill att det ska göra, mellan kurderna och regimen i syfte att försöka få en fredlig lösning. har som bekant blivit ockuperad av turkstödda rebeller med kopplingar till just den syriska interimsregering som den med andra EU-länder stöder. Där har civila drivits ut. Det är så illa att kurderna nu föredrar al-Asadregimen, den regim som regeringen också har som ambition att inte stödja. Det gör det hela väldigt motsägelsefullt. Jag kan inte förstå hur regeringen har tänkt, om man över huvud taget har satt sig in i situationen. Av svaret att döma är det tyvärr ganska tydligt att det finns en enorm brist på kunskap inom med tanke på att man säger emot sig själv . När man stöder interimsregeringen innebär det med andra ord att man dels sviker kurderna, dels uttalar stöd till förövarna i konflikten. tvingar man kurderna till ett militärt samarbete med al-Asadregimen, som de faktiskt har . Det är bland annat trupper från al-Asadregimen som vaktar gränsen mot turkarna och turkstödda islamister, de som regeringen nu står bakom. Jag blir mållös, herr talman, med tanke på den inkonsekvens som regeringen visar. 23 Utrikesminister (S): Regeringen har vid upprepade tillfällen alltsedan militära insats som kallades Operation olivkvist påbörjades i kritiserat för dess militära agerande. Det har framförts till företrädare för den turkiska regeringen på olika nivåer i och inom EU. I EU:s senaste rådsslutsatser om , som Wiechel hänvisar till i sin interpellation, uttrycker EU:s utrikesministrar tydlig kritik mot operationen och oro för dess humanitära konsekvenser. Vi har också uppmärksammat den folkrättsliga dimensionen av agerande, och vi har betonat vikten av att respektera rättsliga skyldigheter. På initiativ av och antog enhälligt resolutionen . Där kräver rådet vapenvila i hela för att möjliggöra humanitärt tillträde. Vi har varit tydliga med att detta också gäller Afrin och uttryckt kritik när resolutionen inte efterlevs. Regeringen har också varit tydlig med att de människor som har tvingats fly på grund av militära operation måste ges möjlighet att återvända till sina hem på ett säkert, frivilligt och värdigt sätt. Vi har sett med stort allvar på att rebellgrupper stödda av ska ha plundrat flyktingars hem i Afrin. Detta har vi fördömt. Jag beskrev konflikten i som en av vår tids längsta och största humanitära katastrofer och vad vår uppfattning är vad gäller den politiska nödvändigheten av en politisk process. I EU:s rådsslutsatser, som ledamoten hänvisar till, står det tydligt att EU ska fortsätta att stödja civilbefolkningen i oppositionskontrollerade områden genom att bidra till utbildning, jobbskapande och upprätthållande av lokala myndighetsstrukturer. En av de organisationer som man ska göra det genom är den så kallade syriska interimsregeringen, SIG, som inte är en militär organisation. Att EU bidrar till att barn i ska kunna gå i skolan och att människor ska ha ett arbete att gå till är något som vi välkomnar. I grund och botten handlar det om att försöka bidra till en viss värdighet för hårt drabbade människor i krigets och att ge dem förutsättningar för att när konflikten väl har tagit slut skapa sig en framtid. 24 (SD): Det är naturligtvis glädjande att regeringen har lyft fram kurdernas situation under internationella samtal, inte minst inom FN men också inom EU-kretsen. Det är väldigt viktigt. Men det blir fortfarande väldigt motsägelsefullt. Interpellationen handlar om på vilket sätt stödet till den så kallade syriska interimsregeringen gynnar kurderna. Det gynnar inte kurderna över huvud taget. Faktum är att den grupp som man nu stöder har bildat det som kallas för den syriska nationella armén. Det är närmast att betrakta som en hårdför islamistisk rebellallians. Det är precis de som ockuperar områden som tidigare bebotts av civila kurder. Själva sätet för den finns i den kurdiska byn . Där har en mängd civila tvingats från sina hem på grund av den turkstödda offensiven, som EU har valt att stödja. Det blir väldigt märkligt när man talar om att man försöker underlätta för kurderna. Anledningen till att jag hänvisar till rådsslutsatsen är att man i samma slutsats ger stöd till både förövare och offer. Jag förstår inte hur det går ihop. Jag förstår att utrikesministern och regeringen vill vara enade inom EU. Men utrikesministern är en egen person som företräder intressen. Jag trodde att skulle föregå med gott exempel och visa att man står för den humanitära rätten även för kurdiska civila. Stöd för den här gruppen gynnar inte kurder för . Det gynnar ingen av de kurder som har tvingats fly på grund av angrepp. Det är vad jag försöker fokusera på i interpellationen. Av den anledningen önskar jag att utrikesministern på nytt kan förklara på vilket sätt stöd till den gruppering som till stor del har ansvarat för offensiven mot kurderna gynnar civila kurder. 25 Utrikesminister (S): vill ge sken av att den så kallade syriska interimsregeringen bär ansvaret för militära operation i och att det stöds aktivt av EU. Det stämmer helt enkelt inte. SIG etablerades 2013 för att huvudsakligen förse civilbefolkningen i oppositionskontrollerade områden med nödhjälp och samhällstjänster. På så sätt skulle inte människor behöva vända sig till Daish eller al-Qaida-affilierade Nusrafronten för att få sina basbehov tillgodosedda. För det arbetet har organisationen stöd bland annat från EU. Vi kan konstatera att SIG likt övriga delar av den syriska oppositionen konsekvent har bemötts av militära medel från den syriska regimen. Alltsedan fredliga demonstrationer bröt ut har regimen svarat med brutalt våld. har den bombat och belägrat sin egen befolkning med stöd från och . President har vid upprepade tillfällen visat att det inte finns några medel som han och hans regim tvekar att använda för att få sitta kvar vid makten, inklusive kemiska vapen. Vi är i ett läge då man ändå måste beskriva att 5,6 miljoner syrier har tvingats att lämna sitt land och att 6,2 miljoner människor har tvingats att fly till andra delar av . Det är en ogreppbar tragedi, som den syriska regimen bär huvudansvaret för. Trots detta valde att resa till för att träffa företrädare för den syriska regimen. , EU och större delen av världssamfundet har från början fördömt den syriska regimens grova och urskillningslösa våld. Det har skett omfattande och upprepade kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Vi har krävt en vapenvila och en politisk förhandlingslösning, och det fortsätter vi att insistera på. har pekat ut den syriska regimen och den politiska oppositionen som de två parter som bör förhandla. Som jag sa tidigare stöder vi den politiska processen och ansträngningar att få en FN-ledd politisk lösning. Vi har markerat mot attacker, och vi fortsätter att stå fast vid det som vi har sagt om detta. 26 (SD): Än en gång fokuserar utrikesministern väldigt mycket på regimen i det här sammanhanget. Interpellationen handlar inte om regimen. Regimen har ingenting med den här konflikten att göra, utan det är kurder mot de rebeller som har stöd från som det handlar om. Om vi nu ändå ska diskutera regimen: Vilka är det då som utrikesministern vill ska förhandla med regimen? Är det al-Zenki? Är det Jaish al‑Islam eller al-Sham? Är det Nusrafronten? Är det Islamiska staten? Ärligt talat är de rebellgrupper utöver kurderna som finns kvar olika nyanser av salafism. Det är brutala islamistgrupper. Är det dem man ska sitta ned och förhandla med? Jag tänker över huvud taget inte försvara alla de brott som regimen har begått, och faktum är att ett av skälen till den resa jag gjorde med en partikamrat var att jag ville träffa civila och att jag ville träffa FN. Målet var inte att träffa regimen, som vissa hävdar. Sedan är det klart att om man blir insläppt i ett land får man ibland även träffa personer som man kanske inte har som mål att träffa. Men faktum är att vi gjorde resan för att studera situationen och se hur man kunde förbättra den för vanliga civila i . Jag läser upp vad interimsledaren för kurderna har sagt: Vi strävar efter en demokratisk stat med en demokratisk författning, där kurder, araber, syrianer och alla andra har sina rättigheter. Varken eller kommer att ha en plats i en sådan stat. Oppositionen mot dem, det vill säga de turkstödda rebellerna och även den så kallade syriska nationella armén med koppling till den syriska interimsregeringen, kanske inte accepterar , men de accepterar . 27 Utrikesminister (S): Jag upprepar vad jag tidigare svarade : I de här frågorna har regeringen varit väldigt tydlig i sin kritik av militära operation i Afrinprovisen. Vi förväntar oss, och vi kräver, att ska respektera folkrätten, och vi förväntar oss specifikt att man ska respektera resolution om vapenvila, inklusive Manbij. Det har också förmedlats till företrädare för den turkiska regeringen. Som alla vet värnar vi förstås också kurderna i det här fallet. Vi vill att man ska bidra till en nedtrappning och att man ska undvika en militär offensiv mot kurdiskkontrollerade områden. Det behövs en politisk process. Det är ingen som har påstått att den på något sätt är lätt, men man måste ha klart för sig vilka det är som har gjort sig skyldiga till extrema övergrepp på sin egen befolkning i det här fallet och hur regimen agerar. Den visar inget som helst intresse för att få till en politisk lösning, utan man fortsätter att förespråka en militär lösning. Detta är mycket bekymmersamt. Jag skulle föreslå att man också satte kvinnor vid förhandlingsbordet och lät de syriska kvinnorna delta i förhandlingsdelegationer. Så skulle civilsamhällets röst bli hörd. Våra ansträngningar för detta fortsätter. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2018/19:110 om förföljelser av hbtqi-personer i 28 Utrikesminister (S): har frågat mig om regeringens reaktioner på förföljelserna av hbtq-personer i . Det är med stor oro vi nu tar del av uppgifter om en ny våg av förföljelser . Jag har själv kommenterat uppgifterna offentligt och uppmanat den att på ett oberoende sätt undersöka händelserna. Rapporterna från sedan åtminstone 2017 om systematiska övergrepp, inklusive tortyr och mord, på hbtq-personer är alarmerande. UD har arbetat intensivt med frågan såväl i som genom vår ambassad i och genom andra utlandsmyndigheter. har aktivt verkat för uttalanden i EU och av , samt inom Equal Rights Coalition. var ett av de 16 länder som tog initiativ till att inom aktivera den så kallade Moskvamekanismen. Mekanismen ger oss möjlighet att sända en oberoende expertmission till ett OSSE-land om det bedöms föreligga ett särskilt allvarligt hot mot uppfyllandet av åtaganden som landet har gjort inom vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter. Den senaste rapporten om situationen i kom till som ett resultat av denna mekanism. Rapporten bekräftar vår bild av den oacceptabla situation som råder, och tillsammans med övriga initiativtagare verkar vi nu för att den ska följas upp. Den har ansvar för att garantera full efterlevnad av internationella åtaganden, inklusive hbtq-personers åtnjutande av de mänskliga rättigheterna och deras säkerhet över hela territorium, så även i . Regeringen tar regelmässigt upp frågor om mänskliga rättigheter i kontakten med ryska företrädare. Det kommer vi att fortsätta med, och frågan kommer att tas upp vid kommande högnivåmöten med ryska företrädare. Vi kommer också att verka för att EU fortsätter att ta upp dessa problem vid möten med ryska företrädare. ger ett omfattande stöd till kontakter mellan det svenska civilsamhället och det ryska civilsamhället. Det är viktigt för att stödja demokratisk utveckling och bidra till ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. Stödet inkluderar juridisk hjälp till hbtq-personer. Jag kommer att göra vad jag kan för att denna fråga, som jag personligen känner starkt för, fortsätter att uppmärksammas. Jag kommer att ta upp den med min ryska motpart och ryska regeringsföreträdare som ges. Vi ska verka för att EU och andra relevanta aktörer fortsätter att sätta press på den att agera. Vi ska också lyfta frågan i möten med utländska regeringsföreträdare, i diplomatkretsen och med civilsamhällets organisationer. 29 (L): Tack, , för att du besvarar frågan! Det finns en gammal film, en parodi, som heter Team . Ministern har säkert sett filmen; vi har åtminstone debatterat den tidigare. I parodin säger till diktator: I will write you av very angry letter! diktator blir inte särskilt rädd när han får detta besked från . Man kan tro att UD och statsrådet har sett parodin och tagit den till sig som en informationsfilm eller en instruktionsfilm. Vi vet från rapporterna att det som pågår i är att man samlar in homosexuella och hbtqi-personer i koncentrationsläger och systematiskt våldtar, torterar, dödar och mördar de här människorna. Det är klart att responsen på detta inte kan vara ett very angry letter. Responsen på det kan inte vara att man bara tar upp detta på högnivåmöten och att man bara pratar. Responsen på det måste också vara att man faktiskt gör någonting. Det gjorde utrikesministern , när hon agerade och kallade upp ambassadören. Det tyckte jag var bra. Jag önskar att kunde göra det igen. Jag önskar att hon fortsätter att göra det till dess att regeringen i , som precis som statsrådet själv säger ju bär ansvaret, agerar på ett sätt så att de systematiska förföljelserna, det systematiska mördandet och den systematiska våldtäktstortyren i upphör. Jag tror inte att det räcker att fördöma, att skriva arga brev och att säga tuffa saker på möten. Jag tror att man också måste göra någonting. Liberalerna har föreslagit ett antal saker i sin motion Skärpta sanktioner mot . Det finns yrkanden om att helt enkelt skärpa sanktionerna, om att också omfatta energisektorn i sanktionerna och om att stärka civilsamhället. Vi har också föreslagit att man ska rikta tuffare sanktioner mot de individer som bär ansvaret i den här frågan. Även om man säger arga saker till en hög politiker från ett annat land är det inte säkert att det händer så mycket. Men de personer som har ansvar borde också till exempel kunna omfattas av inreseförbud. Man borde kunna frysa deras konton mer aktivt. Då får de personerna svårt att verka och leva så länge som de inte åtgärdar problemen med de fasansfulla förföljelser som vi ser i . Avslutningsvis i detta anförande har jag ytterligare ett par frågor till : Kommer statsrådet att kalla upp ambassadören en gång till och göra en tydlig markering? Kommer statsrådet att ställa sig bakom krav på tuffare faktiska sanktioner både mot och mot individer i den ryska administrationen och regeringen? , som våra två partier står bakom, finns en överenskommelse om att biståndet ska riktas mer mot demokrati. Kommer att verka för att det också ska gälla , och i så fall på vilket sätt? 30 Utrikesminister (S): Jag tyckte att kanske försökte raljera över de saker vi gör, lite grann som om vi hade nöjt oss med att skriva ett brev. Så är det inte alls. Vi har gjort precis detta: Vi har kallat upp ambassadörer. Vi har sett till att agera gemensamt i EU-kretsen. Vi har en pågående diskussion om hur vi också ska ta med människorättsaspekten i de sanktionsregimer vi har. Det finns redan en möjlighet, men vi pratar också om hur vi ska göra det på ett mer konsekvent och systematiskt sätt i EU-sammanhang. Vi är också kända för hur vi använder vår ambassad för att se till att människor som tillhör civilsamhällets organisationer har en plats att komma till för att diskutera och beskriva sina problem och utmaningar. På det sättet ger vi stöd till framför allt civilsamhällets organisationer. Det tror jag är bland det viktigaste vi kan göra, precis som nämndes här – kanske bistå med juridisk hjälp eller se till att organisationer som gör det får stöd och hjälp. Vi är helt öppna för att diskutera hur vi även fortsättningsvis kan se till att hålla trycket uppe i den här frågan. Vi tänker oss att det i första hand inte ens ska vara på ambassadörsnivå utan på högre politisk nivå. Vi har sådana inkommande besök planerade framöver, och då kommer den här frågan att väckas. Att ta upp detta i alla kontakter vi har och när vi kan agera gemensamt, till exempel när vi är flera EU-länder som gör démarcher, är också ett sätt att hålla trycket uppe. Vi använder alltså alla våra diplomatiska och politiska verktyg och kommer att fortsätta att göra det. Detta är en mycket viktig fråga, och vi arbetar aktivt med hbtq-personers ställning och rättigheter runt om i världen genom alla våra ambassader. Jag skäms inte för vad vi har gjort och vad vi gör. Jag tror att vi delar detta engagemang och i stället bör hjälpas åt och uttrycka oss respektfullt om hur vi ska använda alla våra verktyg. Vi har förstås skrivit till Lavrov. Men det är ju inte det enda vi har gjort, utan vi har gjort allt det där andra också och kommer att fortsätta att göra det. Jag tror att en viktig och bra diskussion vi kan föra är just hur man får in människorättsperspektivet i sanktionsbestämmelserna. Det finns redan en öppning för att ta med det som en aspekt, men det som diskuteras är om man ska en separat sanktionsregim som bara handlar om detta. Då får vi en helt ny struktur på det som har varit våra sanktioner. Hur det ska gå till och hur det ska genomföras behöver man diskutera ordentligt. Vi är med i en sådan diskussion och välkomnar en sådan debatt. Detta är så illa och så allvarligt att vi bör använda alla våra plattformar för att agera. 31 (L): Jag tackar för svaret. Jag förstår att utrikesministern uppmärksammade den kanske något raljanta jämförelsen med Team , men jag tycker att den är relevant. Det är klart att det var bra att man kallade upp ambassadören 2017. Jag hade önskat att man kunde göra det redan nu igen, kanske i väntan på att de här personerna som ska komma till kommer till . Det är bra att man lyfter de här sakerna på toppmöten runt om i världen. Det är positivt att man får en delegation att åka till och granska och rapportera, så som ministern har beskrivit. Det är bara det att om man inte sedan följer upp det med tuffa och hårda sanktioner som verkligen känns blir orden ganska tomma. Jag hade önskat att statsrådet här hade kunnat lämna besked om att man ska kalla upp ambassadören igen, trots att man inväntar andra besök. Jag hade önskat att statsrådet här , herr talman, hade lämnat besked om att vi ska gå fram med riktiga förslag om att införa sanktioner mot individer i den ryska regimen som handlar om inreseförbud, om att frysa konton och om att se till att livet blir riktigt svårt för dessa personer så länge som det brutala våldet i exempelvis pågår. Jag hade önskat, herr talman, att statsrådet kom hit och själv lyfte fram januariavtalets punkt om demokratibistånd och hur vi kan stärka demokratin i ytterligare genom vårt biståndsarbete. Statsrådet sa i talarstolen att vi skulle hjälpas åt. Jag är helt öppen för att hjälpas åt. Till exempel kan Socialdemokraterna rösta för våra yrkanden 1, 3, 10 och 11 i motionen som heter Skärpta sanktioner mot när den motionen behandlas i utrikesutskottet. Det är ett sätt att hjälpas åt. Till exempel kan socialdemokratin och ta den typ av sanktioner som diskuteras i flera länder och har diskuterats i och göra verkstad av dem. Jag förstår att vi delar engagemanget. Jag förstår att statsrådet inte tycker att det är bra med de systematiska våldtäkterna och koncentrationslägren i . Det förstår alla människor i och utanför den här kammaren. Det är bara det att de hårda orden måste följas av tuffa sanktioner och tuffa medel. Det funkar inte att bara skicka en delegation som granskar. Det funkar inte att bara ta upp situationen när man träffar andra politiska företrädare. Det måste kännas på riktigt för de här politiska företrädarna. Det måste vara svårt att vara rysk politiker och inte agera mot det här. Det måste vara svårt att företa sig den typ av saker som vi vill rikta sanktioner mot i . Det måste bli riktigt jävligt, rent ut sagt, om man fortsätter med de saker som man håller på med i . Detta hade jag velat ha konkreta förslag om från statsrådet här . (TALMANNEN: Jag är inte säker på att den typen av ordval, svordomar, är helt lämpliga i kammaren.) Är det fortfarande en svordom? Ja, det kanske det är. 32 Utrikesminister (S): Vill man att det ska bli effektiva sanktioner ska man nog se till att de är väl förankrade i FN, helst, och även i EU-kretsen. Den slutsatsen har vi kommit till . Vi vet att det är först när samtliga EU-länder agerar gemensamt som det kan bli riktigt effektivt. Det är vad vi har förespråkat . kanske Liberalerna har en helt annan syn på detta, det vet jag inte. Normalt sett förespråkar ni att vi ska agera via EU. Vi har drivit på. Vi har tillhört de länder som har legat i framkant med att föreslå sanktioner mot gång efter annan. Vi har alltid stöttat sanktionsregimerna mot och är mycket aktiva i den här frågan. Det är därför jag försöker beskriva att ska man nu införa en helt ny regim som så att säga skär det här horisontellt på ett helt annat sätt än att det är baserat på länder måste vi diskutera vilka rättsliga och andra konsekvenser som det får. Det är inte någonting som man gör på , men vi välkomnar och är med i den debatten. måste vi använda alla våra politiska och diplomatiska verktyg, och i synen på det verkar vi inte skilja oss åt. Vi har tagit upp det här, förstås, med den diplomatiska representationen här, vi gör det i alla våra kontakter med ryska företrädare och vi gör det framför allt genom att aktivt stödja de organisationer som är mycket aktiva och som kämpar under svåra förhållanden för att hjälpa människor som är förföljda och mycket utsatta.