prot · H70924 · 2019-10-23 00:00:00 — Från sida har vi framhållit att när man lade ned Radiotjänst i skulle de 166 miljonerna återgå till skattekollektivet för att sänka avgiften. Vi vill också att det ska göras en årlig avstämning så att inte ett förmodat överskott byggs på och gör public service ännu starkare ekonomiskt i förhållande till de kommersiella aktörerna. Det har vi inte fått gehör för på det sätt som vi skulle vilja. Jag upplever heller inte i debatten att detta är någonting som särskilt bekymrar partierna i regeringen eller på vänsterkanten. Det bekymrar oss mycket av den anledningen att det är andras pengar och vi måste vara väldigt noggranna med skattebetalarnas pengar. Att bara pytsa in nya pengar för att man anser att public service måste ha ännu mer medel, som jag utläser av anförandet här att gör, anser inte vi är det rätta sättet att angripa tillkortakommanden i betänkandet som vi har framför oss. Vi behöver göra en helhetsöversyn av hela mediepolitiken. Om inte andra partier vill göra det tillsammans med oss i en parlamentarisk utredning tänker vi moderater göra det på egen hand för att veta var vi står före nästa sändningstillståndsperiod. Det finns några saker som har bekymrat och mig i de samtal som vi haft med public service-företagen. De har också förvånat oss lite grann. Det finns en … jag vill inte säga en tondövhet men lite av en oförståelse inför det vi framfört när det gäller debatten om ifrågasättandet av saklighet och opartiskhet. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Vi har också utsatts för närmast en lobbyverksamhet utan dess like, måste jag säga utifrån mina i , där man inte lyssnar på vare sig farhågor eller sakliga argument som vi försökt lyfta fram utan går i försvarsställning. Våra medborgare har högt förtroende för public service, och det är viktigt att upprätthålla det. Men det sjunker tyvärr, och det gör oss moderater bekymrade. För att upprätthålla hög tillit kan våra public service-företag, med de särskilda uppgifter de har att i tider av desinformation göra faktakoll och vara garanten för saklighet, inte riskera att ifrågasättas på det sätt som faktiskt sker i samhällsdebatten. Det får vi inte blunda för. Det är vårt yttersta ansvar att inte vifta bort detta utan ta oss an vad det grundar sig på. Vad gäller ekonomin har vi hört detta att det är viktigt att vi är stora aktörer på mediemarknaden så att vi kan leda medborgarna till att titta på sådant som kanske är mindre kommersiellt gångbart. Det bekymrar mig också, för det ingår inte heller i uppdraget. Public service är otroligt viktigt framför allt som garant för sådant som kanske inte är kommersiellt gångbart. Jag menar till exempel minoritetspolitiken och kulturen. Om man då understryker att man behöver vara en av de stora eller till och med största aktörerna för att kunna leda in till detta har man missat sitt uppdrag. Som helhet står vi moderater bakom public service, men det finns all anledning att se över hela mediepolitiken som sådan. Det tänker vi moderater göra, i avvaktan på att vi förhoppningsvis får se en ny utredning gällande inte bara förhandsprövningen utan även andra delar för att få ihop detta lapptäcke. Slutligen yrkar jag bifall till reservation 5 om saklighet och opartiskhet. 60 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Jag vill säga några ord om finansieringen. Detta har debatterats och diskuterats i medierna i kölvattnet av de interna diskussionerna i bland annat . Vi införde en ny finansieringsmodell för att den gamla var omodern. Den var inte långsiktigt hållbar. Tv-licensen byggde på vilken teknik du hade snarare än hur du tillgodogjorde dig public services verksamhet. har vi ett system som vi har kommit fram till gemensamt, som är långsiktigt hållbart och teknikneutralt och inte gynnar vissa typer av hushåll. Vi var överens om att detta är en avgift som ska hanteras separat från övrig skatt så att den inte blir föremål för politisk kohandel. Man ska inte när man diskuterar årsbudgetar frestas att till exempel flytta pengar från public service, utan public services oberoende från politiken ska värnas. Jag undrar om fortsatt står bakom den modellen och det systemet, som går ut på att vi har en oberoende finansiering, för det är helt fundamentalt. Det får inte bli så att man börjar tala om att flytta pengar från det ena kontot till det andra. 61 (M) replik: Att det var omodernt och att förändringar behövde göras är vi fullkomligt överens om. Vi var också överens om att det behövdes en annan finansiering. Vi var inte överens, inte ens i den förra omgången i kulturkommittén, om i vilken ordning detta skulle ske. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Det är lite grann som när man i samband med regionreformen skapade Region . Man beslutade att slå samman kommunförbunden och sa: ska vi ha ett Region , och det ska kosta så här mycket. Sedan kom man på: Jamen vad tusan ska vi hålla på med, då? Enligt denna ordning agerar även den här regeringen. Man måste först veta omfattningen och ta hänsyn till hur det digitala medielandskapet ser ut för att sedan komma fram till om finansieringen verkligen ska vara så omfattande som den är . Dessutom tog man inte hänsyn till de påpekanden vi hade om att public service-företagen via skattsedeln får betydligt större finansiella muskler än de kommersiella aktörerna. Detta är bakgrunden till den årliga balansering vi vill se och till att vi tyckte att man när man nu lägger ned Radiotjänst i , som hanterat den obsoleta tv-avgiften, skulle ta hänsyn till att det inte var statens pengar utan skattebetalarnas, som borde återföras. Inte heller detta har man tagit hänsyn till. Detta är en demokratiskt viktig punkt i ett övervägande som måste göras när man , vilket jag hoppas att kulturministern initierar, tar ett helhetsgrepp gällande finansiering, omfattning och inriktning för public service, som vi har gett så starka muskler. 62 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Det är ett faktum att vi har tagit ett helhetsgrepp. Vi har en ny finansieringsmodell som är långsiktigt hållbar, och det är relativt få och små justeringar som föreslår ekonomiskt. Vi är till allra största delen överens om omfattning och nivå på finansieringen av public service. Sedan vet också att det finns system för möjlig reglering av public service-kontot, och det kommer vi självklart att följa. Ambitionen är att det ska vara balans på lång sikt så att vi håller nivån utifrån den finansiering som vi har sagt att public service ska ha. Jag hör att nu är inne i en diskussion om att på olika sätt banta public service. Detta var inte något man lyfte fram under arbetet. Vi har i enighet kommit fram till det breda innehållsuppdraget. ändrar sig och vill på olika sätt banta public service. Jag hoppas att man lyfter fram den åsikten i den kommande utredningen inför nästa sändningstillstånd. Jag kan också lugna riksdagsledamot med att det precis som tidigare kommer att komma en sådan utredning, där vi kan väga dessa olika frågor. Jag vill även passa på att kommentera det som nämnde från talarstolen gällande debatten om saklighet och opartiskhet. Ja, alla ifrågasättanden av saklighet och opartiskhet bör och ska tas på allvar. Vi har , som ska sköta detta. Min fråga till handlar om att man inte litar på bedömningar. Det är ganska få fällningar . Är inte detta snarare ett tecken på att public service faktiskt sköter sitt uppdrag ganska bra? Litar man inte på , eller gillar man kanske inte de beslut den har fattat? Det är frågor jag ställer mig när man i svepande ordalag hävdar att det borde vara en skarpare granskning. 63 (M) replik: Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Detta är egentligen fria tolkningar av vad våra förslag innebär. Jag ska vara väldigt tydlig: Inför nästa sändningsperiod tänker vi i – och detta har vi aviserat mycket tydligt – vända på alla stenar och sätta samman en hel mediepolitik. Vi har fått höra många nyheter av kulturministern från talarstolen. Det ska göras en utredning om både det ena och det andra. Det är alldeles utmärkt! Det är inte detta vi behandlar i dagens betänkande och inte heller i propositionen. Men vi kan framöver ta med oss att det har utställts löften, inte bara om en utredning gällande förhandsprövningen i alla dess delar utan också om en hel mediepolitik. Detta ska vi definitivt följa med intresse. Jag måste när det gäller diskussionen om saklighet och opartiskhet understryka att ifrågasättandet finns där. Det är olyckligt, men man måste finna orsakerna till det och bemöta det för att public service ska gå fullständigt skadeslös ur den diskussionen. Detta är inget moderat hittepå. Jag kan, om jag så vill, lyfta fram en hel hög med ledande skribenter, ledarredaktioner och journalister runt om i landet som säger samma sak. Även från journalistkollektivet lyfter man det faktum att public service-företagen inte till fullo lever upp till sitt oberoende uppdrag. Det tycker jag är allvarligt, och det är vårt ansvar som folkföreträdare att gå till botten med detta. Vi moderater kommer att göra det. Men jag blir oerhört bekymrad när jag hör att det viftas bort på det sätt som sker från regeringens sida. 64 LAWEN REDAR (S) replik: Jag vill börja med att tacka för sången av : Staten och kapitalet sitter i samma båt. Detta tar mig såklart vidare in på den fråga som intresserar mig och väldigt mycket, nämligen försvars- och säkerhetspolitik. Förra mandatperioden satt jag i justitieutskottet och arbetade med den terrorstrategi som vi tog fram. I samband med det fruktansvärda terrorattentatet på insåg man ganska snabbt att public service kommer att ha en betydande roll när det gäller beredskap och information till den breda allmänheten, när vi nu har den globaliserade mediemarknaden med flera aktörer som ger information och risk för osaklig information i tider av kris. Om jag inte misstog mig på det som nämnde i sitt anförande menade hon att fler aktörer inom ramen för media borde ingå i totalförsvaret för att ge ut information till den breda allmänheten. Jag ser kritiskt på den hållningen. Just på mediepolitikens område kan detta utgöra en oerhörd risk. Jag frågar då : Har jag tolkat inlägget fel? Är det inte mycket klokare att låta public service, som den breda medieaktör man är med stark tillit hos den breda allmänheten, få vara en av få aktörer i totalförsvaret vad gäller information inte minst i krissituationer? 65 (M) replik: Tack för tacket, Lawen Redar! Jag kan ju inte låta ha monopol på sjungandet i kammaren. För övrigt är det en mycket bra som jag tror att vi båda kan tolka och dela på olika sätt. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Tack för frågan, Lawen Redar! Den är viktig. Men vad jag avser med att detta behöver tittas på – och därför har jag också ställt frågan till våra kommersiella aktörer om de skulle kunna leva upp till uppdraget – är att bredda själva beredskapsuppdraget. Tanken måste i alla fall väckas i detta. Alla våra medborgare tittar inte på linjär tv. Alla våra medborgare har inte mobiltelefoner. Alla våra medborgare behöver nås på olika sätt. Vissa väljer att titta mer på de kommersiella aktörerna än på public service. Det är alltså i så fall ett rent breddat uppdrag som man från de kommersiella aktörerna får återkomma om när det gäller vad det skulle innebära. Det är det som vi vill titta på. Den information som ska gå ut ska ju, som jag ser det, precis som vara grundad på den krisinformation som bland annat SOS Alarm och MSB står för när något krisar i samhället. 66 LAWEN REDAR (S) replik: Jag delar också uppfattningen att det är otroligt viktigt att vi genom sändningstillståndet förtydligar att och har ett tydligt ansvar som en del av totalförsvaret och att de fortsättningsvis kostnadsfritt ska sända meddelanden som är av vikt för allmänheten, inte minst vid krissituationer. Däremot förhåller jag mig en aning kritisk till att öppna för andra mediekanaler. Man kan absolut ha öppna samtal brett i samhället om hur man ska stärka krisberedskapen, men jag tror att det är av oerhörd vikt att man är noga i valet av vilka aktörer som ska ingå i totalförsvaret. Jag skickar med den synpunkten till och den moderata grupp som ska titta vidare på mediepolitiska frågor. 67 (M) replik: Till skillnad från Lawen Redar, som tillhör regeringspartiet, vill vi inte stänga några dörrar utan öppna fler. Vi vill inte bara när det gäller beredskapsuppdraget utan också i andra avseenden vara öppna och nyfikna. Vi vill vara lyhörda inför samhällsdebatt, samhällsbehov och mediekonsumtion. Det finns så mycket att borra i när det gäller dessa frågor som varken propositionen eller kulturbetänkandet svarar på. Vi vill hit the ground running. Man ska inte prata engelska i den här kammaren, har jag fått till mig, men gör jag det i alla fall eftersom jag tycker att det är ett väldigt bra uttryck inför den av kulturministern utlovade breda översynen av mediepolitiken. Vi moderater vill ha ett öppet sinne här, där detta kan vara en av de stenar som vi vänder på. Det är bara till gagn för medborgarna, för public service, för kommersiella aktörer och ytterst för svenska folket. 68 (SD): Jag yrkar bifall till reservation 1. Public service är på allas läppar, och den bevingade frågan ”Vart är vi på väg?” inställer sig och har fått en ny innebörd. Vad ska public service göra, i vilken omfattning och på vems bekostnad? har vi sverigedemokrater mejslat fram vassaste reformagenda, grundmurat och genomtänkt. ser vi hur en gemensam konservativ opposition formeras kring den kritik och de kärnfrågor vi belyst. Jag välkomnar det. Bättre sent än aldrig. Ju högre medvetenhet, desto bättre. Och ju tidigare, desto större möjlighet att växla om utan stress och bana väg för reform snarare än revolution. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Vad som däremot är revolutionerande i dagens debatt är socialdemokratins tongångar. I kontrast till hur det brukar låta i kulturdebatten har man plötsligt blivit nationens förkämpar. Den svenska kulturen, det svenska språket och svenskheten ska stå stark i konkurrens med det globala. Det välkomnar jag också. Det visar att det finns en mognad. Vi behöver se till att vi i den internationella konkurrensen har en produktion i på svenska, av svenskar och för svenskar. Det är också revolutionerande att höra att sverigedemokratins tidigare så kritiserade och omfattande reformagenda plötsligt har blivit relativt okontroversiell. Det säger kanske också något om vart opinionen är på väg, om det nu har att göra med att väljarnas förtroende för vårt parti numera överstiger förtroendet för socialdemokratin i och att vi i den allmänna opinionen konkurrerar om förstaplatsen i svensk politik. Kanske har man gett oss rätt i vår analys. Det är uppenbart att public service gång på gång brister i opartiskhet och saklighet. Vi märkte det utan tvekan i samband med förra valets slutdebatt, när man som public service-bolag gick ut och tog avstånd från en utpekad partiledare i stället för att partiledarna sinsemellan tog avstånd från varandra och tog debatten. Detta fälldes man sedan för i . Det finns otaliga exempel på liknande förfaranden. Detta påverkade också naturligtvis valet till fördel för bland annat socialdemokratin. Det finns också många belägg för att man har förskönat bilden och inte speglat den verklighet som många väljare själva upplever. Det handlar om urvalet av nyheter, om invandringens lönsamhet – det första ”kompetensregnet”, som man betecknade den stora migrationskrisen – och om hur man värderade vilka experter som man tog in och som fick bedöma och göra en konsekvensanalys av migrationspolitiken, klimatpolitiken och andra hett debatterade frågor. Vi kan notera att förtroendet för public service fortsätter att sjunka inom framför allt de väljargrupper som hör till , . I vissa undersökningar ökar förtroendet svagt bland de vänsterliberala partiernas väljare, men i andra undersökningar minskar den faktiskt även bland dem och även bland unga. Detta säger något om sakernas tillstånd. Vi ska vara glada över att vi har svensk public service. Det finns i grunden en god och klok tanke om uppdrag och betydelse i den internationella konkurrensen. Vi är ett litet språk- och kulturområde i , och det behöver vi värna på många olika sätt. måste vi vara medvetna om att vi behöver effektivisera och trimma verksamheten. Vi ser – inte minst såg vi det när kulturutskottet var på besök i – att det går att göra mer för mindre, som man uttryckte det. Vi behöver åstadkomma en normalisering där svensk public service i linje med flera andra nordiska länder och europeiska länder samordnas i ett gemensamt bolag som är formellt oberoende. Det är ett svar på en ökad önskan och efterfrågan om att slimma budgeten och bli vassare men smalare, som uttryckte det. Det är också ett svar på teknikutvecklingen. Det handlar om att kunna arbeta mer formatoberoende med rörlig bild, text, ljud och så vidare. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Anledningen till att yrkar avslag på regeringens proposition är att man har börjat i helt fel ände. I motsats till vad som har hörts under debattens gång skulle jag vilja påstå att reformagenda är rigid, solid och omfattande. Men den är klok och genomtänkt, för vi har börjat . Vi sa tidigt nej till att införa en allmän skatt utan folklig förankring, som vi nu ser resultatet av. Sjunkande förtroendesiffror leder i sin tur till en ihålig folklig förankring, som långsiktigt är ett hot mot den public service som inte minst Socialdemokraterna, och övriga partier i regeringssamarbetet värnar. Där borde vi dela en oro. Vi ser också att saklighet bättre kan åstadkommas genom ett förändrat speglingsuppdrag, där det införs ett ökat nordiskt samarbete i form av att man speglar varandras verklighet och vardag. Man märker att , NRK och Yle lyfter viktiga samhällsfrågor men också fler perspektiv i den politiska diskussionen, i civilsamhällets diskussion och i medborgardebatten. Detta jämte att tydligare exponera rättelser hos programbolagen, effektivisera verksamheten och vända förtroendesiffrorna kommer att vara grundstenar för att möta minskat förtroende och lägga grunden för ett paradigmskifte där public service reformeras för att långsiktigt bevaras. 69 LAWEN REDAR (S) replik: har uppvisat en tondövhet inför digitaliseringen, globaliseringen och teknikutvecklingen. Det är faktiskt där vi socialdemokrater gör vårt avstamp, inte i någon form av skönmålning av nationalism eller konservatism. Vi vill inte på något sätt begränsa de svenska berättelserna och hindra att de skildras i det stora starka medielandskap som vi ska ha i . Vi tolkar inte heller speglingsuppdraget som någon form av kvotering när vi talar om mångfald och jämställdhet. Det är en naturlig del av vare sig man vill eller inte. Min fråga till är: Varför tolkar man jämställdheten, mångfalden och pluralismen i de svenska berättelserna som någon form av kvotering? 70 (SD) replik: Jag kan börja med att understryka att är det parti som tidigt och tydligt i sin politik har noterat globaliseringen och digitaliseringen som de största förändringarna i det svenska och internationella mediala landskapet och pekat på varför det i det sammanhanget behövs en reformerad och stark svensk public service. Det finns en tydlighet kring det. Sedan är det uppenbart att teori inte alltid når hela vägen fram till praktik. Vi reagerar när vi ser att programbolagen, liksom en del andra statliga institutioner, i olika avseenden snarare är upptagna med att diskutera representativitet i form av färgskalor, etnicitet, yttre attribut, förmågor eller hur man ser ut eller verkar som människa. Det är nämligen ett otidsenligt sätt att mäta jämställdhet. Parallellt med detta finns då utnämningsmakten som regeringen har. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Jag tror att alla här är överens om jämställdhet. Men det handlar om att ge män och kvinnor samma chans, samma utrymme och samma möjlighet att söka befattningar och tjänster, representera sitt perspektiv och så vidare. Vi har redan påpekat att vi vill bredda perspektiven – där ingår det. Men att mäta representativitet i yttre attribut, vilket har kommit till uttryck, är för mig helt främmande. Det är en faktor som jag trodde att vi hade lagt bakom oss. 71 LAWEN REDAR (S) replik: Jag uppmanar att återigen läsa om innebörden av speglingsuppdraget för public service. Där framgår ingenting om att mäta representativitet och ingenting om kvotering. Det handlar om att det ska finnas en mångfald i utbudet för svenskar. Det innefattar dessutom att de svenska berättelserna innehåller en historia med den pluralism som vi har i vårt land, vilket är en positiv utveckling för vårt land. Jag konstaterar att påstår att man nu har nått en nivå där den breda allmänheten stöder mediepolitik. Det stämmer inte. har ingen vass mediepolitik på public service-området. Det är snarare så att man har några yrkanden vad gäller parallellsändningar med hd-teknik. Man lägger fram någon form av förslag på delar av detta, men det är ingen skarpare kritik. Trots det vill man avslå hela propositionen. Vad är egentligen den starkaste kritiken man har mot propositionen? Man slår sig för bröstet, men faktum är att man inte har så mycket att komma med vad gäller och hela det uppdrag som vi ska rösta om. 72 (SD) replik: Det är föga överraskande att Socialdemokraterna inte ser bjälken i det egna ögat. Det finns ett skäl till att den största kritiken mot hur public service fungerar kommer från borgerliga eller konservativa väljargrupper. Det borde säga något, och det borde vara ett hot för samtliga partier och alla andra som försvarar och värnar public service. Jag förstår att man vill ha ett status quo-läge. Man vill sitta stilla i båten och vill inte föreslå några större förändringar kring sändningstillstånd, granskningsfunktioner, exponering av rättelser, transparens i kommunikation och dialog med konsumenten och så vidare. Det ligger naturligtvis inte i Socialdemokraternas intresse. Det är fullt förståeligt. Men gång på gång har vi sett fakta om att man brister i saklighet och oberoende. Granskningssystemen förstås inte, och de följs inte utifrån hur medborgare definierar granskning och tillsyn. Då borde man ha utrett detta. Vi förde fram tidigt i utskottet och tidigt i utredningen att detta inte är ett tilläggsdirektiv som ska komma som en släpvagn när man har löst finansieringsfrågan, utan detta ska gå först. Sedan har man en bred och god grund för att införa den avgift som är rimlig, rätt och riktig för hur public service ska finansieras. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 har man börjat i helt fel ände. Jag tror som sagt att det finns goda grunder för att se över också hur rekryteringspolicyer och liknande ser ut. Även om man i teorin har en klok skrivning om pluralism och speglingsuppdrag följs den inte i praktiken. Vi ser att på ledande befattningar och vid internrekryteringar premieras företrädare som på ett eller annat sätt har eller har haft en tydlig slagsida åt vänster. Det är ett problem för oberoendet och upplevelsen av det. 73 (M): Jag är sist ut. Det känns fint att få avrunda denna viktiga debatt om public service och tillståndsperioden –2025. Denna debatt har till och med förärats närvaro av kulturministern – det tackar vi för. Jag vill självklart stämma in i vad som sagts av mina moderata kollegor . Det finns två perspektiv för oss moderater vad gäller public service. Det handlar om vad vi vill se med public service som sådan och programbolagen på kort sikt men också på lång sikt. På kort sikt – det gäller det som ligger närmast i fråga om kommande tillståndsperiod – har vi moderater ett batteri av förslag på åtgärder för att få bukt med problem och tveksamheter i public service och i styrningen av public service.