prot · H60976 · 2019-04-10 00:00:00 — Vid slut var omkring en femtedel av befolkning inneboende, ofta hos en familj som bara hade ett rum och kök. Folk delade säng och sov i skift.” Det var långa bostadsköer. Detta är svensk bostadspolitisk historia. Vi låtsas som om det aldrig ägt rum, men det finns mycket vi kan lära oss av detta. skriver också att den fria marknadens enda vinnare var de privata fastighetsägarna. De hade monopol. Vanliga hyresgäster saknade möjligheter att påverka. Detta ledde till att befolkningen mobiliserade. Det växte fram en hyresgäströrelse som ville ändra levnadsvillkoren i . Det ledde till att vi har . Det ledde också till att vi har den kommunala allmännyttan. Jag vill slå ett slag för allmännyttan, fru talman. De kommunala bostadsföretagen, allmännyttan, har länge haft en särställning på den svenska bostadsmarknaden. Allmännyttan ägs av medborgarna gemensamt och har till uppgift att tillhandahålla hållbara och prisvärda bostäder för alla. Allmännyttan har tagit ett stort samhällsansvar som bostadsbyggare, förvaltare och utvecklare av bostadsområden. Allmännyttan är vad som i grunden representerar bostaden som en social rättighet. En stark allmännytta är avgörande för en social bostadspolitik och för att klara bostadsförsörjningen i kommunerna. har allmännyttans andel av det totala bostadsbeståndet reducerats kraftigt, från . Det har skett på två sätt: dels genom försäljning till privata fastighetsägare och dels genom ombildning till bostadsrätt. Det har alltså skett och fortsätter ske en systematisk urholkning av allmännyttan som systematiskt gjort det svårare och svårare för vanliga människor och låginkomsttagare att utnyttja rätten till bostad. Kapitalismens logik gör det den gör bäst: maximerar vinsten, oftast på den utsatta människans bekostnad. Men marknaden kan inte ordna så att alla får en bostad. Marknaden kan inte göra så att fler bostäder byggs. Marknadens logik kommer alltid att stänga ute dem som inte har råd att efterfråga. Vi har slutit ett samhällskontrakt, en överenskommelse om att samhället har ett övergripande ansvar för att alla ska ha någonstans att bo. Idén om ”goda bostäder åt alla”, ni vet – om ni minns den! Genom försäljning och ombildning har andelen allmännyttiga lägenheter med rimlig hyra minskat kraftigt. De allmännyttiga lägenheter som nyproduceras har i regel en betydligt högre hyra och kan därmed inte efterfrågas av låginkomsttagare. Utförsäljningarna bidrar således till att minska andelen allmännyttiga hyresrätter som folk har råd att efterfråga. Vi måste komma ihåg den grundläggande idén som låg bakom allmännyttans skapande. I lagen står det att allmännyttan ska vara ett boende för alla och att man ska främja en allsidig hushållssammansättning. Detta ändrades dock 2011, då det infördes krav på affärsmässighet. Under den borgerliga regeringen förändrades allmännyttans förutsättningar, bland annat genom att den nya lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag, som började gälla 2011, införde ett krav på att de kommunala bostadsaktiebolagen ska bedriva sin verksamhet i enlighet med affärsmässiga principer – som bolagen har till uppgift att främja bostadsförsörjningen. Kravet på att bolagens verksamhet ska bedrivas i enlighet med affärsmässiga principer har fått allvarliga konsekvenser för allmännyttans bostadsförsörjningsuppdrag. Marknadsmässiga krav på avkastning innebär att planer på nyproduktion inte genomförs. Avkastningskraven innebär också att bostadsbolagen inte kan genomföra nödvändiga upprustningar av eftersatta miljonprogramsfastigheter utan att kraftigt höja hyrorna. Jag anser att de allmännyttiga kommunala bostadsbolagen ska bedrivas utifrån mål om social nytta och samhällsansvar, inte utifrån marknadsmässiga principer och avkastningskrav. Jag anser därför att kravet på att bolagen ska bedriva sin verksamhet i enlighet med affärsmässiga principer ska tas bort ur lagen. ser allvarligt på utförsäljningen av allmännyttiga hyresrätter. En reducerad allmännytta försvårar möjligheten att bedriva en social bostadspolitik och minskar kommunernas möjlighet att klara bostadsförsörjningen, vilket har visat sig med all önskvärd tydlighet i de kommuner som sålt ut hela eller stora delar av sitt allmännyttiga bostadsbestånd. har regeringen vidtagit olika åtgärder för att förhindra försäljning och ombildning av allmännyttan. Jag frågade ansvarigt statsråd om han tänkte göra någon förändring och fick svaret att det inte går att göra något eftersom vi har kommunalt självstyre i . Det stämmer dock inte, infördes den så kallade stopplagen, som innebar att staten kunde minska det allmänna statsbidraget till kommuner som sålde av sitt allmännyttiga bostadsbestånd. Stopplagen medförde att försäljningen av de kommunala bostadsföretagens lägenheter minskade markant, från runt 24 000 lägenheter till runt 3 000 lägenhet . Stopplagen upphörde , då försäljningen reglerades i allbolagen. Jag vill värna allmännyttans roll och framtid. Enligt min mening är en stark allmännytta avgörande för en social bostadspolitik och för att klara bostadsförsörjningen. För att värna och utveckla allmännyttans ställning föreslår jag ett par åtgärder: För att bidra till bra och billigt byggande av hyresrätter ska det finnas minst ett allmännyttigt kommunalt bostadsbolag i varje kommun. För att säkerställa att det finns en tillräckligt stor andel allmännyttiga bostäder på både regional och nationell nivå föreslår jag att det införs ett förfarande där det krävs tillstånd från vid försäljning av bostäder som ägs av kommunala bostadsaktiebolag. Jag avslutar med att säga att bostadsbristen inte drabbar alla lika. Den drabbar främst unga, nyanlända, arbetslösa, ensamstående mammor och låginkomsttagare – precis som , och lika lite som då lär marknadshyror ge dem ett eget hem. (forts. § 10) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då debatten med anledning av vårpropositionens avlämnande skulle äga rum. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande § 9 Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande 2018/19:100 ekonomiska vårproposition anmäldes. Finansministern överlämnade ekonomiska vårproposition 2018/19:100. 57 Finansminister (S): Det parlamentariska läget val har inneburit att gamla positioner omprövats och nya samarbeten kommit till. Det behövs eftersom politiken står inför stora uppgifter. Vårdköerna behöver kortas. Eleverna behöver lära sig mer i skolan. Utrikes födda behöver komma i arbete. Klimatmålen måste nås och hedersvåldet bekämpas. Det är grundvalen för januariavtalet och för den ekonomiska vårpropositionen och vårändringsbudgeten som regeringen lägger fram i samarbete med och Liberalerna. Utgångspunkten för regeringens redovisning av reformförslagen är den av beslutade budgeten i enlighet med en gemensam reservation från och . Eftersom en ny regering inte var på plats för höstbudgetens överlämnande var det övergångsregeringens ansvar att lägga fram en budget. I bred samverkan drogs principerna för budgeten upp, med utgångspunkten att en ny regering skulle kunna sätta sin prägel på finanspolitiken. Låt mig konstatera att så inte blev fallet. I den skissartade budget som och med stöd av i stället röstade igenom sänkte man skatten med 20 miljarder, en reform som är omöjlig att reversera under innevarande budgetår. Netto försämrade de tre partierna de svenska statsfinanserna med , innan en ny regering var på plats. Det är inte att ta ansvar för . Det är heller inte ett ansvarsfullt sätt att långsiktigt ta itu med samhällsproblemen. är inte tänkt att styras med en statsbudget på en handfull sidor. ekonomiska utveckling påverkas i stor utsträckning av vår omvärld. Det råder fortfarande stor politisk osäkerhet kring formerna för utträde ur EU. sammanträder i , och konsekvenserna kan bli stora för såväl som andra europeiska länder. Den svenska staten har förberett sig för att eventuellt lämnar EU utan avtal, men trots detta kan ett avtalslöst utträde bli kostsamt för svensk ekonomi. Det kan också öka krånglet, inte minst för svenska småföretag som behöver anpassa sig till nya tull- och skatteregelverk för sin handel med . Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Också i andra delar av världen händer mycket. Fortsatta handelspolitiska spänningar, framför allt mellan och , har bidragit till en avmattning i världshandeln och till att den ekonomiska tillväxten förväntas bli lägre. Ovissheten är stor om hur situationen kan utvecklas framöver. Men trots det osäkra läget står svensk ekonomi stark. av högt resursutnyttjande går vi mot en avmattning i tillväxten, men har sysselsättningen reviderats upp. Vi har ordning och reda i de offentliga finanserna. har den lägsta statsskulden och den högsta sysselsättningsgraden . Arbetslösheten har sjunkit, sysselsättningen har ökat, och det har gett den lägsta andelen försörjda på ersättnings- och försäkringssystem . Men, herr talman, rekordhöga sysselsättningssiffror och en sjunkande arbetslöshet ska inte skymma de utmaningar vi har på arbetsmarknaden. Fler reformer krävs för att arbetsgivare ska kunna tillsätta de över 100 000 lediga jobb där det ofta saknas sökande med rätt kompetens. behöver 156 000 personer anställas bara i välfärden. anger sex av tio arbetsgivare i offentlig sektor att de har svårt att rekrytera den kompetens de behöver. I privat sektor står nästan fyra av tio arbetsgivare inför samma utmaning. Mest akut är läget inom branscherna bygg, tillverkning, it och transport. För att minska arbetskraftsbristen behöver vi fortsätta att bygga ut och se till att arbetssökande kommer i arbete. Det kommer att vara en viktig uppgift för regeringen framöver. Vi ser också att sysselsättningsgraden är lägre bland dem som saknar gymnasial utbildning och bland de kvinnor som är utrikes födda. Här finns en stor potential. Allt annat lika – om utrikes födda kvinnor jobbade i samma utsträckning som kvinnor födda i skulle bnp kunna öka , arbetslösheten bli lägre och statskassan få ett tillskott på . Därför är det en självklarhet att fler utrikesfödda kvinnor ska ta plats på våra kontor och verkstäder, i fikarum och i välfärden. Vi behöver den arbetskraften. Men det handlar om så mycket mer. Det är ju bara på det sättet som dessa kvinnor kan göra den resa som många svenskfödda kvinnor gjorde – resan till egen försörjning som ger frihet att fatta egna, självständiga beslut. Vårt välstånd ska tryggas med hög sysselsättning, både bland kvinnor och bland män, starka drivkrafter till arbete och bättre förutsättningar för innovation, export och jobbskapande. Den svenska ekonomin är öppen mot omvärlden, och är en stor exportnation. Svensk utrikeshandel bidrar till 1,4 miljoner svenska jobb. Därför vill regeringen fortsätta att utveckla den nuvarande exportstrategin och bidra till att skapa ännu bättre förutsättningar för att stärka svenska företags internationalisering. Därför föreslår vi mer medel till export- och investeringsfrämjande åtgärder. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Möjligheten att starta och driva företag och att lyckas som företagare ska bli bättre, inte minst på landsbygden, med klimatsmart energi, produktion av sund och säker mat och värden som bidrar till jobb och välfärd. Landsbygdens utveckling är avgörande för hela . Där ser vi till att politiken kommer hela landet till del, med bredbandsutbyggnad, utbildningssatsningar, klimatinvesteringar och mycket mer. var en osedvanligt varm och torr sommar, vilket resulterade i både bränder och torka. För att ge bättre förutsättningar för de lantbrukare som drabbades föreslår regeringen en förstärkning av det existerande stödet, och vi kommer också att avsätta medel för att ersätta kommuner för kostnader förknippade med skogsbränderna och för att stärka deras möjligheter att förebygga klimatrelaterade olyckor. De globala klimatförändringarna är vår tids ödesfråga. har fattat beslut om att vi inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. För att nå det målet måste klimatomställningen ske på ett sådant sätt att alla har möjlighet att vara en del av lösningen. I och budgetreservation valde man att skära bort nästan en femtedel av miljö- och klimatbudgeten. ser vi till att återställa en del av de satsningarna. Vi ska förstärka Klimatklivet, Industriklivet ska utökas, havet ska bli renare, fler privatpersoner och företag ska kunna installera solceller och värdefull natur ska skyddas. Den ekonomiska politiken ska bidra till att nå högt satta svenska miljömål. ska gå före på klimat- och miljöområdet. Det är vår generations ansvar mot våra barn och barnbarn. Vi lever allt längre i , och vi föder allt fler barn. Det är en fantastisk framgång för vårt land. Men det förpliktar också. Under förra mandatperioden stärkte regeringen vården, skolan och omsorgen med historiska . Men om välfärden ska säkras för framtiden kommer det att krävas mer. Detta är en av mandatperiodens allra största arbetsuppgifter. Vi behöver utbilda och anställa barnskötare, lärare och sjuksköterskor. Skolor behöver byggas och rustas för att ge plats åt elever som vågar drömma stora drömmar, oavsett om man är kille eller tjej och oavsett vilka föräldrar man råkar ha – skolor där alla elever ges likvärdiga möjligheter att få de kunskaper som krävs på morgondagens arbetsmarknad, där lärare sätter fokus på eleverna och deras kunskapsutveckling och där alla elever ges studiero och stöd av läraren när de behöver det. Regeringens och samarbetspartiernas långsiktiga satsning på lärarassistenter gör att vi tar ett steg i just den riktningen. Så stärker vi grunden i den svenska kunskapsnationen, som är en bas för vårt välstånd. Var fjärde kvinna har under sitt liv utsatts för våld av en närstående. Varje kvinna som blir misshandlad, hotad eller förnedrad är en kvinna för mycket. Varje barn som lever i rädsla för våld i hemmet är ett barn för mycket. Det är för dessa kvinnor och barn vi måste agera. Det har gjorts många satsningar av tidigare regeringar, men tyvärr behöver mer göras. Jag vet att det finns ett stort stöd i denna kammare när vi nu riktar resurser mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck och till tjej- och kvinnojourer. Våldet ska förebyggas, förhindras och straffas! Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Med denna budget tar vi ett första steg mot att förverkliga januariavtalet. Steg för steg kommer regeringen tillsammans med samarbetspartierna att angripa samhällsproblemen. Med och Liberalerna vill regeringen skapa förutsättningar för ett samhälle där sammanhållning och trygghet går hand i hand med människors frihet och möjligheter. Jobben ska bli fler, kunskaperna i skolan ska öka, vårdköerna ska kortas och klimatutmaningen mötas. Så vill vi ta framåt! 58 (M) replik: Det här är femte år som finansminister. Hon har varit det i då vi har haft en stark global högkonjunktur och även en inhemsk sådan. Trots detta har regeringen inte förmått göra nödvändiga strukturella reformer för att möta en sysselsättningskris när konjunkturen vänder nedåt. Men framför allt, herr talman, har regeringen misslyckats med det allra viktigaste: att skapa ett tryggare . Under dessa år har utsattheten och sexualbrotten tredubblats och dödsskjutningarna ökat lavinartat. Barn vågar numera inte gå hem från skolan eller fritis för att de är rädda för att bli rånade. Listan kan göras lång. Det är ett nytt , och det är inte tryggare. Dessutom, herr talman, har poliserna blivit färre. Och är alltså regeringens och samarbetspartiernas slutsats att polisens resurser behöver minska. Det är helt ofattbart hur man kan dra den slutsatsen. Hur kan ni skära en kvarts miljard i polisens budget och gå ut härifrån och se medborgarna i ögonen? 59 Finansminister (S) replik: Att stärka polisen är en av regeringens viktiga prioriteringar. I slutet av förra mandatperioden såg vi till att satsa stora belopp på polisen. Vi gjorde en historiskt stor satsning 2018, och vi har fördubblat antagningen till polisutbildningen. Det är helt korrekt att antalet poliser har gått ned något, och det beror på att man under alliansåren skar i polisutbildningen så att det inte kom ut tillräckligt många nyutbildade poliser. ser vi till att öka, till och med fördubbla, antalet utbildade poliser, som också kommer att kunna anställas. Målet är att vi ska ha 10 000 fler polisanställda. Därför är det bra att vi kunde göra stora ökningar när det gäller polisen och att och i sin budgetreservation lade till stora satsningar på polisen och . Detta är satsningar som vi till fullo står bakom. Vi vill också renodla polisens verksamhet. Eftersom det råder brist på poliser vill vi att poliser ska jaga bovar, inte transportera fångar, som man har gjort tidigare. Därför har vi flyttat över arbetsuppgiften att transportera de infångade bovarna till Kriminalvården så att inte poliser ska behöva ägna sig åt den. När vi flyttar den arbetsuppgiften från polisen till Kriminalvården ser vi också till att flytta över pengar för detta. Så brukar man göra när man flyttar verksamheter mellan myndigheter. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Därutöver har vi också sett till att förstärka Kriminalvården, som ju har ekonomiska problem, med ytterligare 100 miljoner så att det ska finnas tillräckligt många häktesplatser nu när polisen tycks ha fått upp sin effektivitet och lyckas fånga fler bovar. Att detta kommer att vara en fortsatt prioritering för regeringen är tydligt och viktigt, och där råder, såvitt jag vet, samsyn här i . Detta är viktigt för polisen att veta – att de har stöd. 60 (M) replik: Det är precis det ni inte gör, . Ni stöder inte den stora satsning som vi gjorde eftersom ni nu minskar polisens budget. Det är ju hela poängen. Jag tror att väldigt många med mig är trötta på att finansministern aldrig tar ansvar för att hon faktiskt sitter i en regering – och det är hennes femte år. Det går inte att skylla på Alliansen; det var länge sedan. Att skylla på vår budget går inte eftersom vi stärkte polisen. Skylla på konjunkturen kan hon naturligtvis inte heller göra eftersom den har varit stark. är inte tryggare nu än , tvärtom. Och ni skär i polisen. Min mycket enkla fråga, som jag tror att många vill ha svar på, är: Får polisen mer eller mindre resurser i denna vårändringsbudget? Skär ni eller lägger ni till pengar, finansministern? 61 Finansminister (S) replik: Jag tar ansvar för de utökade satsningar som vi har gjort på polisutbildningen och för de fördubblade antagningarna till utbildningen. kan ta ansvar för de nedskärningar man gjorde i polisutbildningen satt i regeringen. Det är viktigt att ta ansvar för sin politik. Det vi gör i denna budget är att flytta arbetsuppgifter från den ena myndigheten till den andra. Då flyttar man också pengar från den ena myndigheten till den andra. Annars skulle ju Kriminalvården få stora problem. Jag hörde stå i tv och säga att hon tycker att Kriminalvården borde ha mer pengar. Men, , det är ju din budget som har gått igenom. Kriminalvården har de pengar som du har föreslagit för att de ska ha. Ta ansvar för det, ! 62 (SD) replik: presenterade sitt nya förslag till så kallad långtidsbudget. Där föreslår man att den svenska EU-avgiften ska öka med i storleksordningen , vilket motsvarar . Jag var skeptisk, och det var även finansministern, av naturliga skäl. Så långt är vi överens. Dessa pengar hade gjort betydligt mer nytta om de gått till den svenska välfärden i stället för att skickas till . Det är alltså inte det frågan gäller. Min fråga är: Är regeringen beredd att använda det veto man trots allt har, eftersom detta beslut måste vara enhälligt, i syfte att stoppa budgetförslaget från kommissionens sida? Det är en fråga som kan besvaras med ja eller nej. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Det är en sak att uttala sig i svepande och kritiska ordalag inför hemmapubliken om dåliga förslag på EU-nivå – just detta förslag var det väl bara Liberalerna som jublade åt – men en helt annan att agera skarpt i skarpa förhandlingar på plats i . Där tycker jag att regeringen lämnar en hel del i övrigt att önska. 63 Finansminister (S) replik: Det är intressant att har kännedom om hur förhandlingarna går i inför stängda dörrar. Jag har drivit en oerhört tydlig linje från den sida och har fått ett bra stöd i linje. bedriver en mycket restriktiv linje vad gäller EU-budgeten, och vi gör detta tillsammans med andra länder som också ser det faktum att måste rätta munnen efter matsäcken, precis som vi gör i när vi har en nationell budget. Om man får mindre inkomster kan man ha mindre utgifter. När lämnar EU måste naturligtvis EU-budgeten rätta munnen efter matsäcken. Därför driver vi linjen att budgeten ska ligga kvar på av bni. Detta är en linje som jag har drivit i många av de samtal som jag har haft med mina kollegor i EU. Jag har också haft ett flertal möten med den EU-kommissionär som är ansvarig för budgeten för att föra fram de svenska ståndpunkterna. hade finansministrarna och budgetkommissionären ett möte i , och där förde jag återigen fram de svenska ståndpunkterna. Att redan i detta läge, när vi är i den inledande delen av förhandlingarna, börja vifta med vetokortet har mig veterligen aldrig någonsin varit en framgångsrik strategi för något land, utan det riskerar att stjälpa snarare än att hjälpa hela processen. Detta är nog ett krav som kommer från ett parti som egentligen inte vill att vi ska vara med i EU. 64 (SD) replik: Jag tycker bara inte att det ska vara så dyrt som det är. Det är bara detta det handlar om. Det totala nettoflödet sedan starten för det svenska EU-medlemskapet, alltså fram till , uppgår till . Det är alltså inte den totala avgiften, som är avsevärt högre, utan nettoflödet, det vill säga skillnaden mellan det vi betalar in och det vi får tillbaka. Det går att kritisera en del där. Vi hade kunnat bygga höghastighetsbanor för den slanten, förmodligen på ungefär . Jag noterar att vi inte fick något svar. Det är helt riktigt att om det hade varit vi som var på plats vid förhandlingarna hade vi varit tydliga med att förslaget kan kastas redan nu därför att det inte kommer att gå igenom då vi skulle lägga in vårt veto. Regeringen är inte beredd att göra detta. Då har vi fått ett besked – tack! 65 Finansminister (S) replik: Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Den har varit tydlig med att förslaget inte kommer att se dagens ljus eller bli verklighet. säger att det handlar om att han inte tycker att det ska vara så dyrt. Där är vi helt eniga. Jag tycker inte heller att vi ska få en betydligt högre avgift än vad vi har , på de nivåer som har diskuterats från . Men att stjälpa hela förhandlingen genom att inleda den med att vifta med vetokortet har mig veterligen aldrig renderat någon framgång i EU. Ett sådant krav kan rimligen bara komma från ett parti som vill stjälpa hela EU-samarbetet. 66 (V) replik: Inte med ett ord nämns i budgeten att den ekonomiska ojämlikheten ska minska. Detta kanske säger sig självt när man tittar på hur inkomstfördelningen ser ut: Det är de som har det bäst ställt som gynnas. Det borde vara fattigpensionären med utsliten kropp och som inte får pensionen att räcka ens till det mest nödvändiga, eller den ensamstående mamman som tvingas vrida och vända på varenda krona men vars pengar ändå räcker till, eller varför inte undersköterskan som tvingas jobba delade turer och och som behöver både högre lön och fler arbetskamrater. Det är inte de som har de största behoven som prioriteras, utan det är de rikaste männen: Det är vd:n i våningen på , och det är miljonärerna i lyxvillorna i . Det är de som redan har så mycket pengar att de inte vet var de ska göra av dem som är de prioriterade. Det är de som ska omhuldas och få det bättre ställt. När värnskatten tas bort blir det en gåva på drygt 6 miljarder till dem som har det absolut bäst. Regeringen väljer dessutom att krydda detta med ett gåvoavdrag för välgörenhet.