prot · H7099 · 2019-09-24 00:00:00 — Det verkar som att det bara var vi sverigedemokrater som insåg detta och som också kunde se vad konsekvenserna skulle bli. Utredningen pekade också på att många av dem som invandrar till uppger eller som födelsedag. Trots detta ansåg man alltså inte att förslaget skulle ha någon större påverkan, då det aldrig skulle drabba yngre personer. Detta visade sig vara fel. När förslaget klubbades igenom berördes åtta personer. Invandringen har slagit rekord på rekord. Förvånansvärt många som kommer till uppger att de är födda , eller så kan de inte bevisa sin identitet och får därför eller i personnumren. Antalet personer som inte fick sin födelsedag i personnumret ökade exceptionellt mycket till hela 2 500 personer från att alltså ha varit 8 personer . Men det tog inte stopp där, utan antalet mer än fyrdubblades , , till 11 000 personer. har så många som 20 000 personer ett personnummer som inte stämmer överens med deras födelsedag. Av dessa är nästan 3 500 barn, och hela 10 000 personer, alltså hälften, är . Min fråga till statsrådet är därför: Avser statsrådet att vidta några som helst åtgärder för att komma till rätta med de här problemen? 35 Finansminister (S): Bara för att få proportioner på hur stort problemet är: Är det någon som föds i som får fel datum i personnumret? Nej, inte vad jag någonsin har hört talas om. Det här handlar om människor som invandrar till . Om man har ett födelsedatum , oktober eller april – är det då vanligt att man får ett annat datum än det som står i ens pass eller annan id‑handling? Nej, det är det inte heller. Detta handlar i huvudsak om personer som kommer hit med handlingar som säger att man är född eller . Då kan man få ett annat datum än det som står i ens pass eller någon annan id-handling som man har med sig. Betyder det att man då har fel födelsedatum i det svenska personnumret? Ja, det gör det. Betyder det att eller i stället hade varit rätt födelsedatum? Nej, det hade inte heller varit rätt födelsedatum eftersom många av dem som har eller i sina handlingar kommer från länder där man inte exakt preciserar när ett barn är fött. Man har i stället en ungefärlig uppgift, ofta eller . Det ska dock sägas att det också kan finnas enskilda individer som faktiskt är födda eller . Det kan vara personer från till exempel andra länder i , från eller från som har detta som korrekt datum och som får fel datum. Men de allra flesta är personer för vilka både , och troligen är fel datum eftersom man inte vet när de föddes. Det är viktigt att påpeka att för den som kommer från ett annat land i och på riktigt har fått fel datum står också det korrekta födelsedatumet i de svenska id-handlingarna, både i pass och i körkort. Är det då värt att lägga många miljoner, , på att ändra hela folkbokföringssystemet? Ska vi ha dessa kostnader både för staten och för privata företag för att nyanlända från länder som , eller ska ha i stället för , troligen båda felaktiga datum, i sina pass? Jag tycker att det är svårt att motivera. Om man trodde att också skulle ha ett omfattande antal asylsökande, som vi hade 2014–2015, kanske man skulle kunna fundera på det. Men regeringen har lagt om migrationspolitiken. Vi har halverat kostnaden för migration och avser att föra en stram migrationspolitik också . Mot den bakgrunden tror jag inte att det är värt att lägga alla dessa miljoner på att personnummer med fel datum i stället skulle innehålla ett annat felaktigt datum. 36 (SD): Jag noterar att statsrådet inte verkar tycka att det här är ett problem. Jag tycker också att det är anmärkningsvärt att statsrådet gör skillnad på personer som är födda i och personer som är födda utomlands. Varför skulle det vara mindre värt att vara född utomlands? Det kan jag inte förstå. Personnumret är någonting som är väldigt viktigt här i och något vi använder oss av så gott som . Att inte få sin födelsedag i sitt personnummer är inte bara orättvist, utan det innebär också problem för dem som drabbas. En som blev drabbad är sexåriga . När fick sitt personnummer upptäckte hans mamma att det inte stämde med hans födelsedag och ringde därför till för att få det ändrat. meddelade då att personnumren för det året hade tagit slut, och fick därför ett avvikande personnummer. Beslutet gick inte att överklaga. har blivit ifrågasatt, bland annat i skolan, när han har berättat att han fyller år eftersom det står i hans personnummer. Hans föräldrar har fått förklara detta för både lärare och personal på lekland. Jag har själv två barn, båda . Det är en känslig tid i livet, och det är mycket som händer när man börjar skolan och ska frigöra sig ytterligare från föräldrarna. Som blyg sexåring är det antagligen inte jättelätt att stå på sig när någon personal ifrågasätter ens födelsedag. Det är alltså angeläget att se över systemet igen och att den här gången se till att det håller . Den förra utredningen konstaterade att det dåvarande systemet bara funkade på grund av den stora invandringen och att det nya systemet borde hålla . Även anser att det är dags för en ny utredning eftersom det nu är så många människor som berörs och framför allt eftersom det nu drabbar barn. Att till exempel ta bort den könsbestämmande siffran i personnumret skulle inte vara en fullgod lösning då det bara skulle innebära att man kan fördela personnumren fritt mellan könen. Jag frågar därför statsrådet igen: Vad tänker statsrådet göra för att inte fler barn som ska bli drabbade? 37 Finansminister (S): Ja, vad tänker jag göra? Jag tänker fortsätta att bedriva en stram migrationspolitik. Det är svaret. Det är oerhört allvarligt om det är så att barn blir ifrågasatta av skolan. Här är det viktigt att skolpersonal får information om att det kan finnas individer som börjar skolan, som går i skolan eller som kommer till skolan som har ett personnummer med ett annat datum än det som är deras födelsedag. Det är någonting som personalen naturligtvis inte har rätt att ifrågasätta. Det är möjligt att man borde gå ut med mer information och uppmärksamma detta, för självklart ska inget barn i behöva bli ifrågasatt. Däremot tycker jag att det är viktigt att påpeka att många av dem som har ett felaktigt datum i sitt personnummer inte heller hade haft ett korrekt datum där om det hade varit eller , eftersom många av dem som har detta kommer från länder där man inte har exakt datum för födseln. Men det hindrar inte att det kan finnas ett antal barn – rimligen ett mindre antal – som det barn som tog upp, för vilka det på riktigt är ett problem att det verkligen är fel datum och där man vet vilket datum som är det korrekta. Därför är det naturligtvis viktigt att det finns god information. Att ändra personnummersystemet är en mycket kostsam reform. När man har gjort utredningar har det varit svårt att uppskatta exakt hur mycket det skulle kosta, men det handlar om . Givet att i alla fall jag ser framför mig att kommer att fortsätta ha en mycket stram migrationspolitik är det svårt att motivera att detta ska kosta , både för det offentliga och för privata företag. 38 (SD): Jag kan först och främst konstatera att statsrådet och jag har väldigt olika uppfattning om vad som är stram migrationspolitik. Jag kan också konstatera att om nu den här reformen är så otroligt kostsam är det ju ännu viktigare att vi när vi gör om personnummersystemet ser till att göra ett system som håller på riktigt. gjorde vi om personnummersystemet för bara , och det visade sig att det inte alls räckte. har 20 000 personer ett felaktigt personnummer. Det är alltså fler som är drabbade av detta än antalet personer som bor i exempelvis eller . Siffran har ökat . Den nuvarande regeringen har suttit vid makten . Uppenbarligen är detta inte en fråga som man har lagt någon särskild vikt vid. Därför finns det anledning att tro att siffran kommer att öka ytterligare. var inte den förste som drabbades, och han kommer inte att vara den siste. Problemen är uppenbara. vill se en ny utredning. Vad är det som gör att regeringen säger nej till att utreda just detta, när man kan utreda så mycket annat? Är inte dessa 20 000 personer viktiga för regeringen? 39 Finansminister (S): Alla människor är viktiga för regeringen. Dock finns det många åtgärder i samhället som jag ser stora behov av att öka resurserna till, och att lägga på att personer ska ha ett annat felaktigt födelsedatum i sitt personnummer än det felaktiga födelsedatum de har är för mig inte uppenbart den allra bästa avvägningen av våra resurser. Att framtidssäkra systemet för att eventuellt skulle ha fler år med lika omfattande invandring som 2014 och 2015 är inte heller för mig uppenbart väl avvägt, eftersom jag ser framför mig en fortsatt mycket stram migrationspolitik. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2018/19:302 om aggressiv skatteplanering 40 Finansminister (S): har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta för att åtgärda problemet med de så kallade cum-cum- och cum-ex-bedrägerierna, som har drabbat flera länder i , och om jag anser att det behöver genomföras en offentlig utredning. De förfaranden som interpellanten hänvisar till syftar till att antingen kringgå ett lands källskatt på utdelningar på aktier eller på felaktiga grunder begära återbetalning av en sådan källskatt. Källbeskattningen av utdelningar på aktier i svenska bolag till utländska ägare sker i genom kupongskatten. Regleringen av kupongskatt är generellt sett föråldrad och i behov av översyn. tillsattes en särskild utredare med uppdrag att bland annat undersöka om utformningen av kupongskatt leder till skattebortfall eller kringgåenden och ta ställning till hur det i så fall bör åtgärdas. Utredarens arbete är slutfört, och utredarens förslag bereds i . Utöver robusta källskatteregler är utbytet av information mellan olika länder avgörande för att motverka att skattskyldiga undandrar sig beskattning. Det är därför av stor betydelse att informationsutbytet på skatteområdet har utvidgats kraftigt och kommer att utvidgas ytterligare . 41 (V): Jag tackar ministern för svaret. Tyvärr väcker ministern snarare fler frågor och funderingar än ger något konkret svar på frågorna. Gång på gång avslöjas nu de rikas skatteflykt. Det är naturligtvis pengar som hade kunnat gå till bland annat vården och skolan – eller till ett värdigt flyktingmottagande, som finansministern precis talade om. trixas de här pengarna i stället iväg till en finansiell elit. Det är här jag menar att finansministern måste agera. Anledningen till att jag ställer frågor till finansministern är att vi kunde följa en internationell granskning, som TT och SVT deltog i, där man avslöjade de så kallade cum-cum- och cum-ex-bedrägerierna. Dessa upplägg med aktier har drabbat flera länder i . Det har också visat sig att flera stora europeiska banker har medverkat i skatteuppläggen. Enligt en tidigare bankchef vid har omfattande skatteupplägg med aktieägartransaktioner gjorts i . Dessa upplägg har kallats största skattesvindel. Jag skulle kalla det en osmaklig fifflarfest för den finansiella eliten. har det gått avslöjandena. Det krävs politiska åtgärder för att stoppa den aggressiva skatteplaneringen. Finansministern hänvisar till utredningen av kupongskatten, vilket är rimligt. Att den behöver moderniseras tror jag att vi håller med varandra om. Men det har faktiskt gått detta uppdagades. Ökat informationsutbyte, som ministern nämner, är naturligtvis viktigt, men det kan endast få en begränsad effekt så länge den svenska lagstiftningen inte stärks på området. Jag skulle vilja höra något konkret om vilka initiativ som finansministern är beredd att ta mot denna typ av skatteupplägg. I stället för en hänvisning till en utredare skulle jag vilja få svar på frågan vilken finansministerns egen politiska bedömning är. 42 Finansminister (S): Jag vill tacka interpellanten för att han tar upp ett mycket angeläget ämne. Skattefusk och skatteundandragande är inte bara någonting som drar undan resurser som vi behöver i välfärden utan också någonting som förstör tilliten i samhället, den som har gjort till ett sådant fantastiskt land. Cum-ex och cum-cum är två olika företeelser som har uppmärksammats. Cum-ex är någonting som är tydligt kriminellt. Det får man inte göra; det är väldigt tydligt att lagstiftningen inte tillåter det. Här handlar det om att ska ha både tillräcklig information och tillräckliga resurser för att kunna arbeta mot cum-ex. Där är det ökade informationsutbyte som vi har och som vi har beslutat om i EU, och som också är ett automatiskt informationsutbyte, ett viktigt verktyg för . Därutöver har regeringen ökat resurserna till för att kunna jobba inte minst mot internationellt skattefusk. Den andra delen är cum-cum. Det handlar om hur man kan förändra det svenska systemet för kupongskatt. Där kom en utredning fram med sitt betänkande , och det betänkandet bereds nu i . Jag hoppas att kunna komma fram med förslag – den svenska kupongskattelagen är föråldrad. Jag hoppas också att i det förslaget kunna ha med åtgärder som adresserar cum-cum-problematiken. 43 (V): Det finns också domar där detta har prövats i svensk domstol, exempelvis Carnegiemålet. Det som skiljer sig åt i de upplägg som har avslöjats är att bevisen är så tydliga. Enligt en ny utredning som kom från Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten, , tycks skatteplundringen ändå fortsätta, framför allt när det gäller europeiska länder som , och . Man har tittat på omsättningen på aktiemarknaden kring utdelningsdagarna, som vanligtvis äger rum eller maj då transaktionerna genomförs. I analyserna är det tydligt att utlåningen av aktier ökar markant i de flesta EU-länder . Många länder har nästan helt strypt möjligheterna för dessa upplägg genom att införa en minimitid, en så kallad karenstid, som aktierna måste innehas före och efter utdelningstillfället. Den som ansöker om återbetalning av källskatt har ofta också bevisbördan för att det som genomförs i sin helhet är affärsmässigt och lagligt. är ett exempel. Där har man lyckats få ned utlåningstopparna till nästan noll. De har en karenstid som gör att det inte går att genomföra skatteupplägg på det sättet. I har vi dock inte någon ny lagstiftning, vilket ger en tydlig bild av att vi inte åtgärdat problemet när vi sett det peaka i den här undersökningen. Min fråga till finansministern blir helt enkelt om hon avser att införa ett liknande regelverk som exempelvis det i . 44 Finansminister (S): och har lite olika system när det gäller just kupongskatt och hur återbetalningen sker – om den sker direkt eller i efterhand. Det gör att det inte är alldeles enkelt att jämföra de olika systemen. Däremot har den utredning som har sett över kupongskattelagen också tittat på hur man kan angripa det här problemet i . Jag hoppas att vi när vi kan lägga fram en ny lagstiftning då hittar ett sätt att ta oss an det här som passar in i den svenska lagstiftningen. Jag delar helt interpellantens åsikt att det här är en företeelse som undergräver legitimiteten i skattesystemet och också undandrar skattesystemet välbehövliga resurser för välfärden. 45 (V): Det är bra att finansministern ser detta. Dock är , eftersom det är så länge sedan de här bedrägerierna kom upp. Sedan skulle utredningen ha kommit tidigare – , tror jag – men det har det dragits ut på. Vad som har hänt i stället är att de här affärerna med aktiehandel har kunnat fortsätta. Det är ett typexempel på hur bedragare ständigt hittar nya vägar för att lura skattesystemen. Där har inte finansministern varit med, helt enkelt. Det här är en utredning som kommer . Jag menar att lagstiftningen måste följa med där. Utredningen som finansministern har nämnt kanske också kommer fram till att vi ska anpassa oss till EU-lagstiftningen. Det är sådana förslag som ofta kommer från . Blir finansministern nöjd då – om vi till exempel ska anpassa oss till EU-lagstiftningen? Det är faktiskt flera andra länder som går före när det gäller detta. Jag har tagit upp några exempel. Jag tycker att finansministern ska agera och angripa sådana här transaktioner. Det skulle jag vilja se. Vi har sett att länder som har gått före har kunnat täppa igen sådana här transaktioner, och det tycker jag att också ska kunna göra utan att vänta så här länge på en utredning. Det har gått . Finansministern talar alltid om att vi ska göra någonting åt skatteundandragande, men det har inte hänt någonting . 46 Finansminister (S): Vi har ofta en lite längre lagstiftningsprocess i än i andra EU-länder, . Det är för att vi har vår tradition med att först ha en offentlig utredning och sedan skicka ut den på remiss så att alla delar av samhället har möjlighet att yttra sig över lagstiftningen. Därefter fattar regeringen beslut om en lagrådsremiss, och så ska det lagrådsgranskas. Sedan fattar regeringen beslut som kommer till , och därefter ska fatta beslut. Men det finns också poänger med att ha det på det här sättet. Det blir färre fel i lagstiftningen, och det finns också möjlighet att involvera alla som kan vara berörda av förändringar i samhället. Det tror jag i grunden är bra för demokratin. Däremot delar jag uppfattningen att det är oerhört viktigt att regeringen är aktiv och jobbar mot skatteflykt. Här har vi också gjort en lång rad insatser under mina år som finansminister. Vi har förbättrat informationsutbytet, vi har ett automatiskt informationsutbyte och vi har via EU drivit på för en svart lista över de länder som kallas för skatteparadis. Det finns jurisdiktioner som är skatteparadis, och vi har gett i uppdrag att särskilt granska transaktioner med sådana länder. Vi har därutöver förändrat hur vi ser på vad gäller möjligheten att förenkla lagstiftningen. Vi har gett ett uppdrag och förstärkta resurser till . Vi har ett verkligt huvudmannaregister som ska införas. Vi har därutöver utökade krav på kassaregister och personalliggare i . Här har vi alltså arbetat aktivt för att minska möjligheterna till skattefusk, och, nota bene, flera av de åtgärderna har vi dessutom genomfört i samarbete med . Jag vill tacka för ett bra stöd för regeringen i det arbetet. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:8 Digitaliserade hyresförhandlingar 2019/20:9 Nya regler om uppehållstillstånd för forskning och studier inom högre utbildning 2019/20:10 Ett socialt hållbart eget boende för asylsökande 2019/20:11 Ändringar i kostnadsutjämningen för kommuner och landsting 2019/20:14 Ingripanden mot utländska kreditinstitut och vissa andra penningtvättsfrågor 2019/20:15 Skydd av säkerhet vid radioanvändning 2019/20:16 Transmissionsledningar för naturgas mellan EU och tredjeland 2019/20:6 om regeringens styrning av kulturområdets institutioner § 11 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2019/20:10 Utredning om ordningsvakter av (M) till statsrådet (S) 2019/20:11 Utvecklingsårets betydelse för bristyrken av (M) till arbetsmarknadsminister (S) § 12 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2019/20:30 LSS av (M) till socialminister (S) 2019/20:31 Handläggningstiderna för säkerhetsklassificering av (M) till försvarsminister (S) 2019/20:32 Stopp för könsstympning av flickor av (M) till statsrådet (MP) 2019/20:33 Kvaliteten på teknisk utrustning hos polisen av (M) till statsrådet (S) 2019/20:34 Antalet poliser av (M) till finansminister (S) 2019/20:35 Högteknologiska och klimateffektiva arbetstillfällen i av (M) till näringsminister (S) 2019/20:36 Afrikansk svinpest av (M) till statsrådet (S) 2019/20:37 Export av svenskt griskött till av (M) till statsrådet (S) 2019/20:38 Provtagning av hjortdjur av (M) till statsrådet (S) § 13 Anmälan om skriftligt svar på fråga Skriftligt svar på följande fråga hade kommit in: 2019/20:1 Unrwas uppvigling i de palestinska skolböckerna av (SD) till statsrådet (MP) § 14 Kammaren åtskildes . av tredje vice talmannen från dess början till och med § 9 anf. 42 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till dess slut. § 2 Anmälan om kompletteringsval § 3 Meddelande om frågestund § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 5 Ärenden för hänvisning till utskott § 6 Svar på interpellationerna 2018/19:272 och 275 om skattebelastningen på privatbilismen 1 Finansminister (S) 2 (M) 3 (M) 4 (M) 5 (M) 6 (M) 7 (M) 8 (M) 9 (M) 10 Finansminister (S) 11 (M) 12 (M) 13 (M) 14 (M) 15 (M) 16 (M) 17 (M) 18 Finansminister (S) 19 (M) 20 (M) 21 Finansminister (S) § 7 Svar på interpellation 2018/19:284 om momsbeläggning av sjukvårdstjänster 22 Finansminister (S) 23 HANS (M) 24 (M) 25 (M) 26 Finansminister (S) 27 HANS (M) 28 (M) 29 (M) 30 Finansminister (S) 31 HANS (M) 32 Finansminister (S) § 8 Svar på interpellation 2018/19:296 om avvikande personnummer 33 Finansminister (S) 34 (SD) 35 Finansminister (S) 36 (SD) 37 Finansminister (S) 38 (SD) 39 Finansminister (S) § 9 Svar på interpellation 2018/19:302 om aggressiv skatteplanering 40 Finansminister (S) 41 (V) 42 Finansminister (S) 43 (V) 44 Finansminister (S) 45 (V) 46 Finansminister (S) § 11 Anmälan om interpellationer § 12 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 13 Anmälan om skriftligt svar på fråga § 14 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2019