prot · H70920 · 2019-10-16 00:00:00 — För det andra har och andra länder rätt att ta hänsyn till situationen lokalt och regionalt när vi beslutar om hur rovdjuren ska förvaltas. Därför är min fråga: Tänker nu agera för att minska antalet rovdjur i delar av landet där problemen är stora? 139 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Jag kan börja med att säga att den biologiska mångfalden globalt är under extremt stort hot. FN:s forskarpanel om biologisk mångfald kom med en rapport som var en larmrapport. Vi ser nu en artutrotning som är helt exceptionell i mänsklighetens historia. I vill vi gärna värna om tigrar, leoparder, lejon och andra exotiska vilddjur som vi ser i andra delar av världen. Men när det kommer till våra egna rovdjur låter det helt annorlunda. Jag är väldigt glad över att vi i riksdag har kommit överens om en minsta beståndsnivå av vargar i . Jag är också väldigt glad över att vi har EU-direktiv som säger att vi ska ha gynnsam bevarandestatus för våra rovdjur. Det är precis det som är satt att förvalta och länsstyrelserna kan besluta om. Det gäller både jakt och skyddsjakt. Det är den förvaltningen vi har. 140 (KD) replik: Det jag är ute efter är huruvida kommer att fortsätta att motverka att man i högre utsträckning kan ta hänsyn till den lokala situationen. och andra rovdjur är ett reellt problem för många människor som bor i rovdjurstäta områden. Djurägare och jägare drabbas ständigt av nya attacker. Det är lätt att förstå att en del föräldrar inte längre vågar låta sina barn sova ute i barnvagnen i en del av de områden där vargar nu stryker runt knuten. av de svenska vargreviren rör just . Där har det tidigare kommit uttalanden från som har inneburit att man i sådana fall inte ska kunna ta hänsyn till detta. behöver en ansvarsfull och hållbar rovdjurspolitik som tar hänsyn till de människor som bor och verkar i de områdena. Det står inte i motsättning till att stammarna självklart ska vara genetiskt livskraftiga. 141 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Jag vill börja med att väldigt kraftigt understryka att det inte är som bestämmer rovdjurspolitiken. Den är beslutad här i riksdag. Vi har en överenskommelse om en minsta stam som är gynnsam bevarandestatus för vargen. Det är våra myndigheter som bestämmer och länsstyrelserna som ytterst beslutar om exempelvis skyddsjakt. Det är klart att för de enstaka rovdjur som uppträder hotfullt eller attackerar tamboskap finns det en möjlighet att besluta om skyddsjakt. Det står bakom. Men vi står också bakom att vi måste samleva med våra vilda djur. Vi kan också konstatera att om man jämför hur många vargar som finns i eller i är det betydligt färre än vad man lever med i , eller andra länder i . Vi behöver också finna en samexistens. 142 (L) replik: Det gläder mig att det är fler människor på åhörarläktaren som lyssnar på spurten i debatten än vad det är i kammaren. Tack för att ni har varit här och lyssnat ! Jag blev lite orolig när började prata om procenten och läget i opinionen. Det kostar på att samarbeta. Man får inte exakt vad man vill . Jag skulle kunna begära replik med anledning av det här med kärnkraft, som vi liberaler tycker är väldigt bra. Vi har en känsla av att den energiöverenskommelse som finns är ungefär som ett hotell i ; har man väl checkat in kan man aldrig checka ut. Det blir en fråga till några här inne: Kan ni inte ta och checka ut så att vi kan komma vidare? Men detta gillar inte och , för ni tycker väldigt illa om svensk kärnkraft. Min fråga gäller effekten. Känner regeringen att man har koll på effekten, det vill säga på hur vi ska distribuera energi över hela vårt land? Det är korrekt att vi producerar mer än vi gör av med, men vi måste ju även ha elen på rätt ställe vid rätt tillfälle. Man kan inte bara ha 7-Eleven öppet när människor måste storhandla, eller hur? Var ni med på liknelsen? 143 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Tack för att tar upp denna viktiga fråga! Jag känner att det är viktigt att svenska folket nu förstår skillnaden mellan elbrist och effektbrist. Vi har ingen elbrist. Vi har ett elöverskott. Vi exporterar till . Vi har aldrig haft så stora elöverskott i som vi har just . Effektbristen är någonting annat. Det handlar om att det inte finns tillräckligt med elkablar som går exakt till de ställen där vissa industrier har frågat om de kan etablera sig. Då är det energibolagen som inte har dragit tillräckligt med elledningar . De tar ut stora avgifter av sina kunder, men de har inte investerat. Vi jobbar från regeringens sida med att få igång detta. Vi för en dialog med branschen men också med länen och länsstyrelserna om hur vi kan få en plan för att kablarna byggs ut. Då kommer problemen att lösas, och både 7-Eleven och kommer att ha el. 144 (L) replik: Min liknelse på slutet blev lite forcerad. Men poängen var att när många människor måste handla, sätta igång brödrosten eller tvättmaskinen, duscha varmt eller vad det nu kan vara går det åt mycket el. När maskinerna i industrierna i och ska sättas igång går det åt mycket el. Då måste elen finnas på plats. När det gäller huruvida effekten påverkas vill jag komma tillbaka till det här lite ångestladdade med att vi faktiskt samarbetar, för jag tycker att vi kanske lite i onödan har bidragit till detta genom att vi har lagt på olika former av skatter på kraftvärme. Är det någonting som skulle kunna tänka sig att revidera åsikten om? Det skulle kunna ha en effekt. Elöverskottet kommer att minska när vi stänger ned och . Vi bygger ju annat, men det är ändå produktion. Men det kan inte påverka effekten, för det ligger på fel ställe. Det är andra åtgärder som behövs för att säkra effekten. Vi liberaler vill verkligen elektrifiera , till och med motorvägarna. Om vi ska göra detta krävs effekt och enormt mycket produktionskapacitet framöver, och då spelar kärnkraften en roll. Vad gör regeringen konkret åt effekterna förutom att skälla på elbolagen? 145 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Det där stämmer inte. läggs ned för att de är föråldrade och för att det inte finns någon ekonomi i att uppgradera dem. Det bekräftas av vd, så det är inte politiska beslut som avgör detta. När detta är gjort kommer vi ändå att ha ett elöverskott, för vindkraften byggs ut i en enorm takt. Det är ett för vindkraftsinvesterare just nu med 80 miljarder i vindkraft. Vindkraften kommer att stå för av elproduktion inom bara . Solkraften är också på väg upp. säljer snart solpaneler i platta paket. Solkraften har en potential på . Vi kommer inte att ha en elbrist. Om vi ska satsa på ny kärnkraft måste vi subventionera den. Det finns ingen marknad; det finns inga företag som vill investera i kärnkraft. Men vi har ett problem när det gäller kraftöverföringen, och detta jobbar regeringen självklart med. Det är vansinnigt mycket billigare än att investera i ny kärnkraft, som är färdig och inte inom de få år vi har kvar om vi ska kunna klara klimatkrisen. Partiledardebatten var härmed avslutad. § 2 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 3 Anmälan om återkallelse av motion vice talmannen anmälde m.fl. (L) återkallat den av dem väckta motionen 2019/20:3076. vice talmannen meddelade att talmannen avskrivit denna motion. § 4 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2019/20:33 Interpellation 2019/20:33 Vård till personer utan tillstånd av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. § 5 Anmälan om granskningsrapport vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till finansutskottet: RiR 2019:28 Föråldrade it-system – hinder för en effektiv digitalisering § 6 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2019/20:26 till socialförsäkringsutskottet § 7 om scenarier inom miljö-, energi-, transport- och bostadspolitiken betänkande 2019/20:FiU7 om scenarier inom miljö-, energi-, transport- och bostadspolitiken (skr. 2018/19:120) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 14.) § 8 Riksrevisorernas årliga rapport betänkande 2019/20:FiU9 Riksrevisorernas årliga rapport (redog. 2018/19:RR5) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 14.) En riktålder för höjda pensioner och följsam-het till ett längre liv § 9 En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv betänkande 2019/20:SfU5 En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv (prop. 2018/19:133) 146 (SD): Jag yrkar bifall till vår reservation i betänkande SfU5 under punkt 2 angående en riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv. Regeringens förslag om att införa en generell höjning av pensionsåldern är inte genomtänkt. Äldre personer är som alla vet ingen homogen grupp, och hälsotillståndet ser givetvis väldigt olika ut beroende på bland annat yrkesgrupp och kön. Det kan vara en enorm skillnad i hälsan mellan den som har haft ett fysiskt eller psykiskt betungande arbete, kanske , och den som inte har haft det. Svenskarna som grupp måste tyvärr arbeta längre; det är sant. Men det betyder inte att vi ska tvinga exempelvis sjuksköterskor, vårdbiträden, byggarbetare eller rörmokare, som dessutom ofta har arbetat sedan de var tonåringar, att arbeta längre än de kanske klarar av. Pensionsåldern bör därför präglas av en betydligt högre grad av flexibilitet, och det bör finnas möjlighet att med bibehållet anställningsskydd arbeta deltid för den som vill arbeta längre. En riktålder för höjda pensioner och följsam-het till ett längre liv Detta skulle dels höja den enskildes pensionsinkomst, dels leda till fler arbetade timmar i ekonomin som helhet och ge företag möjligheten att behålla den kompetens som den årsrika arbetskraften innehar. Det bör införas ett skattemässigt kraftigt gynnsamt pensionssparande som inte bara riktar sig till dem som har högre inkomster. Det ska i förlängningen ge individen möjlighet att antingen gå i pension tidigare eller att dryga ut den ordinarie ålderspensionen. Givetvis måste denna möjlighet finnas för dem som vill och kan pensionsspara själva för att på så sätt förlänga livet som pensionär och kunna njuta av sina fritidsintressen, och kanske barnbarn, innan hälsan är för dålig för att man ska kunna göra detta. Det är positivt att åldern för rätten att kvarstå i anställning höjs till . Förslagen om möjlighet till förlängd arbetsskadelivränta och SGI-skydd, alltså sjukpenninggrundande inkomst, tillstyrks därför. Det är negativt att höja åldersgränsen för när kommunala servicetjänster får tillhandahållas utan föregående behovsprövning, vilket regeringen nu föreslår. Detta bör givetvis inte genomföras då det skulle innebära en försämring för dem som behöver denna service. Regeringens prioriteringar talar för sig själva. I stället för att äldre människor ska kunna njuta av sin pension efter ett långt och ofta hårt arbetsliv satsar regeringen hellre skattebetalarnas pengar på att slopa värnskatten. I stället för att de äldre människor som är mest utsatta ska vara säkra på att få en trygg och säker omvårdnad när de så behöver satsar regeringen hellre skattebetalarnas pengar på dem som är mest välbärgade i vårt samhälle. förordar frivillighet och ökade incitament för att äldre som vill stanna kvar i arbetslivet ska kunna göra det. På så sätt får vi en höjd pensionsålder i snitt, utan att tvinga människor med utslitna kroppar att jobba längre än vad de orkar. Då kan fler äldre som har kraft och vilja att fortsätta arbeta bidra med den viktiga kompetens och erfarenhet som annars hade gått förlorad. I vårt ska man tryggt kunna gå i pension efter ett långt arbetsliv när åldern och kroppen så kräver – eller, för all del, välja att stanna kvar på arbetsmarknaden om man så vill och orkar. I detta anförande instämde och (båda SD). 147 (V): För många som hade planerat att gå i pension kommer dagens besked om höjd pensionsålder som en kalldusch. väljer den socialdemokratiska regeringen att sänka skatten för rika män i . När värnskatten tas bort får de mest välbeställda, de som redan har fixat en trygg pension, ännu mer pengar. Och det sker dessutom efter den nu gällande budgeten, som , röstat igenom och som redan den inneburit skattesänkningar till de rika och mindre till välfärden och alla oss andra. Det är en skandal. motsätter sig därför förslaget om att höja pensionsåldern. Och vi är långt ifrån ensamma. Folk orkar ju inte ens jobba till pension ! Kropparna tar slut. Orimligt, som och gemensamt kallade förslaget så sent som i går. ”Låt bli de bästa i vårt liv” gäller inte alla. En riktålder för höjda pensioner och följsam-het till ett längre liv Klyftorna i arbetslivet växer dramatiskt. Vi blir allt äldre, sägs det, men det gäller inte alla. De stora klassklyftorna har lett till att korttidsutbildade kvinnors förväntade livslängd till och med sjunker. För kvinnor som till exempel jobbar inom omsorgen innebär höjd pensionsålder bara att de får jobba av sina allt kortare liv. Det funkar inte! Missnöjet med nuvarande pensionssystem är redan det stort. Var fjärde person får ångest av att få hem det orangefärgade kuvertet, och 13-åringar känner att de måste börja spara pengar till sin pension. Det är en befogad oro. De som går i pension kommer att få halva lönen i pension. 70‑talisterna kommer att få se sin pension sjunka , och millenniegenerationen kommer att se pensionen hamna av lönen. Jag ber om ursäkt, men citerar jag: Vad fan får jag för pengarna? som Svenskt förre vd sa som han tjänade över 36 miljoner. kan man minst sagt säga att han har blivit bönhörd. Den socialdemokratiska regeringen har med sina samarbetskollegor ordnat en rejäl fickpeng. Tillsammans med vd , som kommer att få en skattesänkning på 2 ½ miljon , kan han nu räknas till vinnarsidan när värnskatten tas bort. Men vad får vi andra? Vad får min farmor på tvätteriet? Vad får , som slitit ut sin kropp på bygget? Vad får , som har pajat både rygg och höft med tunga lyft i vården? Vad som ska hända med min dotter och andras döttrar törs jag knappt tänka på. Det är detta det handlar om. Det är detta som ligger i vågskålen. Det är vi som byggt landet som får betala när de som redan har ska ha ännu mer. Det är skamligt. Vi svenskar arbetar längst i hela . ligger vi i botten när det gäller nivån på pensionerna. Vi har störst andel fattigpensionärer i . Nära hälften av alla kvinnor som är ålderspensionärer har en del garantipension, alltså det lägsta statliga bottenskyddet. Den höjda pensionsåldern hävdas ge högre pensioner, men höjningen är marginell. För personer med vanliga löner kommer de extra åren knappt att märkas i plånboken. Enligt beräkningar ger varje enskilt arbetat år efter bara mer i plånboken för deras medlemmar. Regeringen vill införa en riktålder för pension som syftar till att automatiskt anpassa pensionsåldrarna. Det är inte en bra väg. Stora skillnader i livslängd mellan olika grupper gör att en genomsnittlig höjning eller minskning av livslängden inte automatiskt kan ge ett opolitiskt utslag kring vilken pensionsålder vi ska ha. Beslutet bör i vanlig ordning fattas här i . Låt oss säga som det är: Hur kan det ens finnas på kartan att höja pensionsåldern? Det är orealistiskt att fokusera på höjd pensionsålder. Det finns för stora delar av befolkningen som inte har förutsättningar att arbeta så långt upp i åldrarna. Tendensen är tvärtom att arbetslivet blir allt tuffare och att fler väljer att gå i pension tidigare, trots att det ekonomiskt är mycket ogynnsamt. Då är det svårt att förstå varför regeringen inte väljer att adressera den frågan i stället. En riktålder för höjda pensioner och följsam-het till ett längre liv I en granskning som Byggnadsarbetaren tidigare gjort bland 1 168 byggnadsarbetare säger nio av tio nej till höjd pensionsålder. Mer än varannan klarar inte att jobba till den nya lägsta pensionsåldern. Åtta av tio har värk i kroppen. , vvs-montör och facklig förtroendeman i , säger i artikeln: En stor del kommer inte att orka jobba fram till pensionen utan får ändå gå och gå på garantipension, bostadsbidrag och försörjningsstöd trots att de slitit ett helt liv. Jag har jobbat , och det är max tio stycken som har gått tiden ut, säger han. Majoriteten av kommunalarna har en del av sin pension i form av garantipension. I en undersökning som gjort kan man läsa vittnesmål från kvinnor som gått i förtida pension: Jag börjar få ont i kroppen. Det är ett tungt jobb. Roten till pensionssystemets problem är att det är underfinansierat. Det är huvudorsaken till att det är så låga pensioner. Det har en betydligt större påverkan än pensionsåldern. Det är därför du kan arbeta ett helt liv och ändå få en pension som inte är mer än hälften av din lön. tycker att inbetalningarna till själva pensionssystemet måste höjas så att fler kan få en höjd pension. Skatten ska också vara lika oavsett varifrån inkomsten kommer. Skatteklyftan mellan arbetare och pensionärer ska därför avskaffas. Det måste gå att leva på sin pension efter ett helt arbetsliv. Även sjukförsäkringen behöver förbättras, särskilt för den som är äldre. har de hårdaste reglerna i hela . anser därför att det bör införas en särskild åldersfaktor i sjukersättningen, det som tidigare kallades sjukpension, som gör det lättare att få sjukersättning och att man slipper ta ut inkomstpensionen . För dem som tvingas avsluta sitt arbetsliv måste det finnas ett starkt ekonomiskt skydd som inte minskar den framtida pensionen. Vi har också föreslagit en höjning av grunden i sjuk- och aktivitetsersättningen med . Regeringen motiverar sina förslag med att den högre medellivslängden innebär utmaningar för välfärden. instämmer i att välfärden har stora problem men menar att de hanteras bäst genom ökade satsningar på välfärden, ekonomisk omfördelning och omfattande gemensamma investeringar i framtida behov. Regeringens egna uträkningar pekar också de på mycket små effekter av förslagen. Kommunsektorn verkar inte påverkas alls, och statsbudgeten antas få ett tillskott på . När de här blygsamma tillskotten i statsbudgeten jämförs med de skattesänkningar i miljardklassen som regeringen går fram med riktade till dem som tjänar allra mest är det svårt att se hur bristerna i välfärden ska kunna hanteras under den här mandatperioden. Det var också just och ordförande som i går gick ut i ett gemensamt upprop i inför dagens debatt i kammaren. Tillsammans representerar de över 600 000 medlemmar, och den genomsnittliga pensionsåldern för dem är . En höjd pensionsålder för dem innebär inte att de kan jobba längre utan bara att de blir fattigare. ”Jag blev sjukpensionär innan jag var 65, hade en utsliten kropp.” Vi måste höja pensionerna, inte pensionsåldern. bör därför avslå propositionen. Jag yrkar bifall till vår reservation. 148 (S): En riktålder för höjda pensioner och följsam-het till ett längre liv Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och därmed också till regeringens proposition. Jag möter en hel del människor som har synpunkter på antingen sin egen pension, sin blivande pension eller på pensionssystemet som sådant. Synpunkterna handlar om låga pensioner, en frustration över hur man ska orka arbeta vidare hela vägen till pensionsåldern eller en rädsla för att det inte ska finnas pengar i systemet den dag man går i pension. Jag bemöter ofta detta med att försöka förklara hur vi tänker och hur systemet fungerar, men jag håller också med dem. När jag håller med dem om att de har för låga pensioner och att det borde betala sig bättre försöker jag också förklara att det finns en väg framåt. Det system som vi har för pensioner är inte ödesbestämt till att leverera sämre pensioner. Vi kan ändra det. Jag tycker att många människor har för låg pension. Särskilt gäller det personer som har arbetat hela sitt liv inom vanliga yrken som vi hörde räknas upp här tidigare. Man har kanske arbetat inom sjukvården eller omsorgen som undersköterska eller biträde, och när man sedan går i pension får man en väldigt låg pension. Jag tycker att de personerna har för låg pension. Jag har också förståelse för alla de människor som känner att de inte orkar arbeta fram till 61-årsdagen, som är den dag då de har möjlighet att ta ut pension. Jag har förståelse för känslan och oron de har när det gäller att de inte ska orka arbeta ytterligare år. Jag har förståelse för det, framför allt när det gäller fysiskt och psykiskt utmattande arbete. Jag blir inte förvånad över att en hel del människor blir frustrerade när vi nu gör åldersjusteringar i pensionssystemet. Det hade jag också blivit om detta var det enda vi gjorde. Om vi i Pensionsgruppen hade bestämt oss för att höja pensionsåldern och ingenting annat och trott att allt med pensionssystemet hade löst sig av det skulle jag också ha blivit orolig. Men detta är inte det enda vi gör. Och det är dessutom så att om vi inte gör detta innebär det inte att det kommer att lösa sig och bli bra. I reservation och anförande förde man ett resonemang om att det inte är några homogena grupper och att det behöver vara en flexibel pensionsålder. Det är det också med de här besluten. Men faktum är att om vi inte gör någonting kommer systemet i sig självt att innebära att vi får lägre och lägre pension därför att vi lever . Vi måste våga hantera den frågan, för annars kommer människor att få lägre och lägre pension utan att vi gör någonting här i . Det som vi behöver göra och som är viktigt för oss socialdemokrater är att attackera det som är grunden till att pensionerna är för låga, nämligen att vi har ett ojämlikt och ojämställt arbetsliv. Vi kan inte tro att vi kan gå genom hela arbetslivet och acceptera de skillnader som finns och acceptera massor med arbeten där man blir utbränd och sedan tro att allting ska lösa sig när man når pensionsåldern. Det kommer inte att hända. Systemet bygger på att man tjänar in pengar till sin pension. Då måste vi också se till att människor har möjlighet att just tjäna in pengar till sin pension. Det handlar om en politik som vi bedriver i regeringsställning som ger mer pengar och mer resurser till kommuner och regioner för att man ska kunna få fler arbetskamrater inom sjukvården och barnomsorgen och känna att man räcker till och inte stressas sönder i arbetet. Det handlar om att vi har en medveten arbetsmiljöstrategi som ser till att vi attackerar de felaktigheter som finns i arbetslivet så att vi tar itu med alla de orättvisor som finns. Därför gör vi tillskotten i budgeten på exempelvis 5 miljarder till kommunsektorn. En riktålder för höjda pensioner och följsam-het till ett längre liv Men vi måste också göra annat vid sidan av detta. Förutom att ha ett mer hållbart arbetsliv, förutom att öka jämlikheten i samhället och förutom att ta itu med de orättvisor som finns på grund av kön måste vi också göra saker som handlar om pensionssystemet i sig självt. Vi måste göra det på ett sätt som gör att man både hanterar de orättvisor som finns i dagens pensionssystem och också säkrar upp ett pensionssystem för framtiden. Min riksdagskollega kommer i nästa debatt att beskriva vad vi gör när det gäller grundskyddet i pensionen som är en viktig del som vi gör kombinerat med detta. Vi vill också gå vidare med andra åtgärder som gör att det blir ett mer stabilt system. tog upp en av de, skulle jag säga, viktigaste åtgärderna, nämligen att höja inbetalningarna till pensionssystemet som sådant. Från Socialdemokraternas sida driver vi också den frågan. Men det ersätter inte åldershöjningarna. Risken hade varit att vi fått en situation där vi vidtar åtgärder och höjer inbetalningarna men de som går i pension ser att det inte blir något extra. Vi måste göra både och. Vi måste höja garantipensionen och öka inbetalningarna till systemet, men vi måste också säga att lever man längre måste man också arbeta fler år för att tjäna in till sin pension. Det är grunden i hela vårt pensionssystem.