prot · H60988 · 2019-05-08 00:00:00 — Det innebär att det ställs höga krav på familjeföretag att planera för generationsväxling, och det innebär att onödiga hinder som försvårar generationsväxlingar blir kvar. Det kanske inte verkar som någon särskilt stor sak att ställa krav på att en tidigare ägare lämnar företaget, men faktum är att det ofta är ett krav från kreditgivare att överlåtaren stannar kvar ett tag i företaget. Det krävs innan förtroendet för den nya ägaren är fullt uppbyggt, vilket också påpekas av flera remissinstanser. I den rapport som jag tidigare nämnde, fru talman, sas det att en sjättedel av företagsledarna är eller äldre. Det går också att läsa om när företagarna tror att ett ägarbyte blir aktuellt. En fjärdedel tror att ägarbytet sker , och en sjättedel tror att det sker . Det är alltså ganska bråttom. ställer sig bakom det förslag som ligger på bord tack vare den budget vi lade fram tillsammans med , men utöver det vill vi att tillkännager för regeringen att den ska återkomma med ny lagstiftning som tar bort de onödiga begränsningar som fortfarande kommer att kvarstå. Och vi vill att det går fort; senast /2021 borde vi ha ännu bättre regler på plats. Med det, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 3. 209 (S): Nya skatteregler för ägarskiften mellan närstående i fåmans-företag Problematiken med ägarskiften till närstående i fåmansbolag är inte ny på något sätt. Det är ett av flera kända problem med de så kallade 3:12-reglerna. Dessa regler finns i grund och botten till på grund av den duala beskattning vi har hört om från talarstolen, det vill säga att man helt enkelt inte betalar samma skatt för kapitalinkomster som man gör för arbetsinkomster. Reglerna var kanske tydliga, eller åtminstone tydligare, när de kom till skattereform. har de dock utvecklats och förändrats, inte bara därför att skattelättnader riktade framför allt mot kapitaldelen har gjort det mer och mer intressant att omvandla och låtsas som att arbete är kapital när beskattningen ska ske utan också tack vare fiffiga upplägg och nya idéer som utnyttjar de svårigheter som finns när det gäller att avgöra vad för slags inkomst man egentligen har och vilken skatt man borde betala på den. Det vi debatterar är en del i systemet för att motverka inkomstomvandlingen, men det är en del som inte är lika motiverad som den en gång var och som bör förändras. Vi försökte med det under den förra mandatperioden men fick smäll på fingrarna i form av till exempel hot om misstroendeförklaring. kommer vi fram med förslaget igen. De som vill överlåta sina bolag till barn eller andra närstående bör självklart få göra det så enkelt och smidigt som möjligt och utan att få onödiga nackdelar jämfört med andra. Det är dock inte bara dessa som går under fåmansbolagen och 3:12-reglerna. Det kan inte vara så att människor i vissa branscher ska tjäna långt mer än andra inte därför att de jobbar mer eller är mer kompetenta utan bara därför att de har ett smart skatteupplägg tillgängligt. Det är minst lika fel som det problem vi nu gör något åt, det vill säga att det i vissa fall är skattemässigt sämre att sälja sitt bolag till sina barn än till en helt utomstående person. I alla avseenden måste skattesystemet ses som rättvist och rimligt, fru talman. För oss socialdemokrater gäller det i alla delar. Vi kan inte leva med att vissa missgynnas utan anledning, men vi kan heller inte acceptera att vissa gynnas av att organisera om och bolla med inkomster. Detta verkar dock vissa andra inte ha några problem med alls. När vi försökte göra något åt dessa delar fick vi som sagt hot om misstroendeförklaring mot våra ministrar från de borgerliga partierna. Det ska ses mot bakgrunden att förtjänstfullt skärpte reglerna och införde ett krav på 4 procents ägande för att man ska få tillgång till reglerna. Det hjälpte dock inte riktigt; i stället fick det flera stora revisionsbyråer, advokatbyråer och andra konsultföretag att lansera nya bolag och omorganisera sig för att klara gränserna, trots att man var betydligt fler anställda som skulle dela på de 25 andelar som egentligen var tänkta att finnas. De tog sig helt enkelt runt reglerna. Vi borde hedra arvet efter och det han gjorde genom att se till att de regler han såg behov av och började bygga också kommer på plats. Det problem som de borgerliga då såg är inte borta, utan det fortlever. Orättvisan finns kvar, och alla vet att detta inte var tanken – . Det är inte heller särskilt lågbetalda arbeten vi talar om, och det är inte områden där riskerna med företagande eller insatserna i form av kapital är särskilt höga. Det här är grupper som både har råd att och borde betala det de ska. Det sticker i ögonen på vanligt folk när sådana här upplägg tillåts fortsätta, och samhället dras isär när vi tillåter det. åtgärdar vi ett problem för fåmansföretag när det gäller försäljning till närstående, men måste vi åtgärda även de andra problemen. Nya skatteregler för ägarskiften mellan närstående i fåmans-företag Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna, med en förhoppning om att den framtida skattereform som ska leda till att de växande klyftorna minskas återkommer till de problem som finns kvar i reglerna för fåmansbolag. 210 (M): Allt startar med jobben. De genererar skatten, vilket ger finansieringen av all vår välfärd. är det skatteutskottets betänkande 17 som debatteras. står bakom förslaget. Betänkandet handlar om nya skatteregler för ägarskiften mellan närstående i fåmansföretag. Ett av syftena med de nya reglerna är att generationsväxling till närstående inte ska missgynnas i jämförelse med att bolaget avyttras till en utomstående. KD har väckt en intressant motion om att ta bort begränsningen att den tidigare delägaren ska ha upphört att vara verksam i familjeföretaget. Något liknande krav finns inte när försäljning sker till extern part. välkomnar att KD har tagit initiativ till en möjlig förbättring, men detta kan behöva ses över mer innan genomförande är möjligt. Mycket behöver göras för ökad växtkraft i våra svenska företag. Jag är själv företagare och har varit det i större delen av mitt liv. I det stora perspektivet är det småsummor detta handlar om, men för en småföretagare är det en viktig morot. Det är en uppmuntran för de risker och uppoffringar som företagaren har gjort för sitt företag för att skapa den vinst – ett överskott – som kan tas ut via den lägre kapitalbeskattningen på en viss summa, i ett fönster med ett tydligt golv och tak. Företagarna tar risker, satsar pengar och lever med sina företag 24:7, . Dessutom genererar de arbetstillfällen så att fler får arbeta och ingå i skattekollektivet. Det handlar helt enkelt om riktiga jobb. Bakgrunden till översynen var att företagsöverlåtelser inom familjen inte skulle missgynnas i jämförelse med om företaget säljs externt. En ändring i positiv riktning är att närståendebegreppet begränsas så att det endast är make eller maka som inte får vara verksam i företag som har liknande verksamhet om aktierna ska betraktas som okvalificerade enligt 3:12-reglerna, för att då kunna använda sig av den lägre beskattningen av kapital. Förslaget går i rätt riktning; mer behöver göras för att stärka företagandet. Som KD påpekar finns fortfarande olikheter som missgynnar familjeinterna företagsöverlåtelser. Det verkar vara viktigare att täppa till möjligheten till inkomstomvandling än att förenkla och förbättra för företagen. Med detta menas att reglerna inte ska möjliggöra att gå från lönebeskattning till kapitalbeskattning och med det undgå skatt. Min uppfattning är att det finns rejäla belopp som har lönebeskattats för att få upp lönebasen som aktieutdelningen baseras på. Denna regel skapar antagligen högre löneuttag och mer skatter. När man upprepade gånger läser om rädslan för att pengar ska tas ut genom kapitalbeskattning ser man en tråkig syn på företagande. Nya skatteregler för ägarskiften mellan närstående i fåmans-företag behöver bli mer företagsvänligt. Företagen är injektioner in i vårt skattekollektiv. Företagen genererar arbeten till fler. Låt oss göra landet mer företagsvänligt och ta bort onödig byråkrati och krångliga regler! behöver fler växande företag. De är grunden till det välstånd vi alla värnar och vill stärka. Vi moderater tycker att företag behöver uppskattas mer än beskattas. Som avslutning citerar jag regionchefen för : ”Små företag har stor betydelse. Mycket större än vad de får uppskattning och erkännande för. Och mest betydelsefull är såklart personen bakom företaget; initiativtagaren, risktagaren, utvecklaren och doern. 211 BO (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag till beslut. Antalet äldre företagare i har blivit allt större, speciellt nu när 40-talisterna passerat pensionsåldern. Samhället borde då göra det enklare för dem att överlåta sina företag på barnen. Men i verkligheten är det tvärtom – skatten blir i stället högre än om företaget säljs till någon utomstående. I stället för att beskattas vid avyttringen, som annars med onoterade andelar, riskerar man uppåt 55–60 procents skatt eftersom vinsten enligt 3:12-reglerna kan komma att beskattas som inkomst av tjänst. Beskattningen bör inte vara högre vid överlåtelse till närstående än vid överlåtelse till utomstående. Att skattereglerna dessutom låser in ägarens kapital från att kunna investeras och hindrar överlåtaren från att verka i företaget är direkt kontraproduktivt för dessa företags utvecklingsmöjligheter. Genom den föreslagna ändringen i denna proposition blir det nu samma villkor om man väljer att överlåta sin rörelse till en familjemedlem som om man gör det till någon utomstående. Ändringen innebär att tillämpningsområdet för de särskilda reglerna om utdelning och kapitalvinst på andelar i fåmansföretag – de så kallade 3:12-reglerna – utvidgas. Med förslaget ska 3:12-reglerna tillämpas även när samma eller likartad verksamhet bedrivs i ett indirekt ägt företag. Det är många familjeföretagare som gläds åt denna förändring – företagare som stått inför ett generationsskifte men valt att avvakta mot bakgrund av den ogynnsamma beskattningen för den äldre generationen. Förändringen är efterlängtad, och det är många som kan återuppta sina uppskjutna planer på att låta familjeföretaget tas över av en ny generation. Jag har själv varit egenföretagare under . Jag vet hur svårt det är att driva företag och jobba och ändå knappt kunna ta ut någon lön. Alla företag har varit små och startats av en enskild person. Det är småföretagarna som bygger upp . Jag välkomnar alla lag- och regelförändringar som kan förenkla för småföretagarna. Vi sverigedemokrater värnar om den svenska traditionen att bedriva företag inom familjen. Vi vill slå vakt om denna form av ägande och underlätta för framtida generationsväxlingar. Vi ser det därför som mycket positivt och ett steg i rätt riktning att regeringen nu lägger fram detta förslag. Nya skatteregler för ägarskiften mellan närstående i fåmans-företag 212 (L): Tack för en härlig debatt ! Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag. Det är ju företagsamma människor – entreprenörer och innovatörer – som bygger och som bygger det välstånd som vi sedan behöver för att fördela som välfärd. Det är människor som sliter, som investerar egen tid och eget kapital, som tar egna risker och som ser till att vi här i kan få löner, att polisen och sjuksköterskan kan gå till jobbet och att brandmän släcker våra hus om det brinner. Om man inte inser att allt detta börjar med en företagsam människa – en entreprenör eller en innovatör – som själv tar risker har man faktiskt inte förstått vad vi sysslar med i det här huset, fru talman. stod här i talarstolen tidigare i denna debatt och pratade om att reglerna nu kommer att bli mer generösa. Men, fru talman, vi kan väl inte vara generösa mot företagsamma människor? Det vi gör här är ju att ta deras pengar. Det är de företagsamma människorna som är generösa när de ser till att organisera arbetstillfällen för andra. Det är de som är generösa när de ser till att vara med och bidra till svensk välfärd genom att betala skatt. Det är de som ser till att vara generösa genom att ta risker och investera eget kapital. Trots detta har vi beskattat dem på ett orättvist sätt. Samma person från anklagade oss i Liberalerna för att ha drivit igenom den värnskattesänkning som komma skall. Jag tar den anklagelsen med ganska mycket stolthet; jag erkänner att det är sant. Men, fru talman, jag tycker att det är märkligt att en person från , som väl vill att människor oavsett bakgrund ska kunna komma upp sig här i livet, kunna nå framgång och kunna bygga sin egen makt och sitt eget självförverkligande, vill se till att människor som anstränger sig, som tar egna risker, som ser till att bidra extra och som oavsett vilken bakgrund de har faktiskt ser till att bidra ska få högre skatt. Jag tycker att det är självklart, fru talman, att vi ska vara tacksamma mot personer som är företagsamma och som har en hög produktivitet på arbetsmarknaden och som därför får betala mycket i skatt för att de faktiskt är generösa mot oss andra. När det kommer till generationsväxlingar ska man, utöver det vi har talat om här i kammaren, inse följande: Att starta ett bolag är inte bara någonting man själv gör med sina egna pengar, sitt eget slit och sin egen kunskap och kompetens. Att starta ett bolag, fru talman, är faktiskt en ansträngning för en själv och för alla ens anhöriga. Det är ganska jobbigt. De flesta bolag går inte med vinst . De flesta bolag innebär en stor belastning på den egna familjen och på det egna sociala livet. I de flesta bolag hjälper barn och närstående till och ser till att bolaget klarar av att gå runt. Nya skatteregler för ägarskiften mellan närstående i fåmans-företag Det är klart att det då är orättvist att en generationsväxling skulle beskattas på ett annat sätt än om man säljer till någon annan, som inte har varit med och bidragit genom att kanske skippa att gå på fotbollsträningen, genom att ta en ledig dag och hjälpa till i företaget eller genom att på något annat sätt bidra. Självklart måste vi i denna kammare se till att det blir en rättvisare beskattning vid generationsväxling. Det tycker jag faktiskt att vi är skyldiga de företagsamma människor – entreprenörer och innovatörer och deras närstående – som har byggt det här landet starkt. 213 (C): Vi ska nu besluta om något som är oerhört viktigt, nämligen förenklingar för små och medelstora företag. Vi befinner oss i i ett läge där många företagare är i behov av att sälja eller överlåta sin verksamhet. Vi vet ju, ärligt talat, att kanske inte är världsbäst på att skapa enkla regler för företag. Därför känns det extra viktigt att det nu blir mer likformigt, rättvist och enkelt, trots att i vissa förarbeten till detta förslag har flaggat för motsatsen. Jag och menar att man som företagare ska överlåta verksamheten till den man tror utvecklar det bäst. Det är det bästa för tillväxten och för välfärden i vårt land. Vi vet ju att företagen är välfärdens motorer. Fyra av fem jobb skapas i de små företagen. Jag ser fram emot att företagare får den uppskattning de förtjänar av alla, av medborgare, av kommuner, av offentliga verksamheter och av offentliga myndigheter. Vi har en bit kvar att vandra där. Att skatteregler ska påverka om man ska sälja eller överlåta sitt företag till närstående eller utomstående är befängt. Alla regler som kan motverka detta är bra. För har behovet att underlätta generationsskifte varit en central fråga . Det var just svårigheten att generationsväxla som fick den dåvarande näringsministern att 2014 tillsätta en utredning om 3:12-reglerna, som är en del av resultatet som ligger på vårt bord. Dagens betänkande innebär att det ska vara samma skatt vid en överlåtelse av ett fåmansföretag till en närstående som till en utomstående. Att detta ens har varit en fråga visar på reformbehovet inom den svenska skattepolitiken. Det är i de små och medelstora företagen som jobben skapas och har så varit , om . Långt av alla företag har färre än 50 personer anställda. Den absoluta merparten av dessa små företag är dessutom ägarledda, något som självklart innebär att ägaren är oerhört viktig i den dagliga verksamheten. Inte sällan är det lilla företaget också ett familjeföretag. Det är speciellt vanligt på landsbygden, där jord- och skogsbruk ofta är familjeföretag. Jämfört med många andra länder har dessutom en stor andel företag som ägs och drivs av personer som är , som vi har hört många påtala här, och har genomsnittsåldern ökat. Nya skatteregler för ägarskiften mellan närstående i fåmans-företag med långsiktigt engagemang i verksamheten är bra för ekonomin. Att skattemässigt missgynna att företag stannar kvar inom familjen riskerar att motverka detta. Eftersom medelåldern bland företagsledarna är hög, runt i de flesta län, står en stor andel företagare inför beslut om hur företag ska leva vidare, vad som ska hända med det som ofta är ett livsverk. Här har alltså skattereglerna, så som de sett ut, varit det som tippat omkull företagens beslut. Företagaren kanske helt enkelt avslutar verksamheten i stället för att överlåta den vidare. Det faktum att skatten för den som överlåter ett företag inom familjen i vissa fall kunnat bli dubbelt så hög som för den som säljer företaget till någon utomstående är befängt. Vi hoppas att det ska undanröjas. Forskning visar också att företag som överlåts till närstående är mer livskraftiga. Därför är dagens beslut extra viktigt och kommer att stärka förutsättningarna för entreprenörer och jobbskapare i hela landet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 12.) betänkande 2018/19:NU11 214 (S): är det att tala om den viktiga frågan mineralpolitik. Det är en basnäring för som bidrar till rejäl tillväxt men som också för med sig komplexa frågeställningar. I mineralpolitiken tvingas vi ofta göra svåra avväganden, men i grunden är detta en uråldrig näring som ligger till grund för dagens välstånd och industrisamhälle. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner förutom reservation 1, som jag yrkar bifall till. I Olsbenning i fanns en hyttplats. Där framställdes järn i en masugn. Järnet tillverkades av bergsbrukande bönder, och läget vid gav vattenkraft till hyttan. Den stora skogen gav dessutom träkol till hyttdriften. Detta kan man läsa om på Bergslagen. Olsbenning i i har äldsta kända masugn. Det är en av väldigt många gamla bergsbygder i vårt land och en avgörande del av vår gemensamma historia. Som SO-lärare har jag undervisat elever om att järnet som bröts i Bergslagen är grunden för vårt välstånd och vårt industrisamhälle. och var egentligen uthamnar för järnet, som exporterades till resten av landet och som gav oss den ekonomiska position som vi har . Det jag vill säga med detta är att mineralerna är vår bas, vår tillgång, vårt levebröd. Det har alltid varit så och kommer förhoppningsvis alltid att förbli så. De ligger där de ligger tills vi bestämmer oss för att använda dem. Gruvorna är ryggraden och motorn i svensk industri. De ska hanteras med varsamhet och klokskap, och de har genom generationer bidragit till innovation och industrialisering. Vi socialdemokrater vill fortsätta att använda mineralerna på ett klokt och ansvarsfullt sätt, med hänsyn och hållbarhet för alla. står för av den totala produktionen av järnmalm i EU. Våra järnmalmsgruvor finns i . Vi är den största producenten av bly och zink och en stor producent av många andra basmetaller. Gruvorna finns förutom i i , och län. Vi har också brytningen av eldfast lera i i . Bergsbruket är alltså spritt över men ligger ofta långt ifrån de stora städerna. Ungefär 7 500 människor sysselsätts direkt i gruvnäringen. Uppräkningsfaktorn brukar räknas gånger tre med hur många som indirekt sysselsätts, så det är en förhållandevis stor näring som ger enorma intäkter till . Vi är en ganska liten men ledande gruvnation. Det ska vi vara stolta över. Våra gruvor och gruvföretag ligger i framkant gällande produktivitet och digitalisering, och vi har världsledande företag som levererar utrustning till gruvor över hela världen. Här skapas arbetstillfällen utanför universitetsorterna. Och här sker det stora teknikskiftet: omställningen mot batterifordon under jord, som än en gång kan sätta på kartan. Vi kan producera gröna mineraler! I det sammanhanget kan nämnas att det svenska företaget fick leverera en rosa gruvborr till en gruva i . Den svenska kvinnan som är affärsområdeschef åkte dit och överlämnade nycklarna, för det här var den första gruvan i som hade anställt kvinnor för att jobba under jord. Svensk innovation och svensk jämställdhet sprider sig över världen. Behovet av råvaror ökar lavinartat när allt fler människor uppnår en levnadsstandard där kylskåp, cyklar och mobiltelefoner är möjligt, som vi är beroende av metaller och från och , inte minst för att kunna uppnå de viktiga målsättningarna i . Behovet av litium, som finns i bland annat svensk berggrund, spås öka med 2 fram . Mineralerna behövs för vår tillväxt, för innovation och för att kunna ställa om till ett hållbart samhälle. Det är bättre att de bryts på ett ansvarsfullt sätt här än på ställen med betydligt sämre villkor och med konsekvenser på andra ställen på jorden. Att ha tillgång till viktiga mineraler är en styrka, och det minskar vår sårbarhet. Därför måste vi fortsätta att utveckla en hållbar gruvnäring i . Jag är medveten om att tillståndsprocesserna är långa. För att vi även fortsättningsvis ska ligga i framkant och vara konkurrenskraftiga är det viktigt med en effektiv och förutsägbar tillståndsprocess. Det behöver markägare, renägare, boende och framför allt svensk gruvindustri. Med rätt system och rätt processer tror jag att det är fullt möjligt att ha en effektiv tillståndsprocess som vi inte gör avkall på hänsynen till viktiga naturvärden, kulturvärden och annat som vi vill bevara i det omgivande samhället. Det pågår ett arbete i och på våra myndigheter. Att i detta läge skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen som rör kortare eller enklare tillståndsprocesser ser jag därför inte som meningsfullt. För att gruvnäringen och industrin ska kunna utvecklas i hela landet är det viktigt att det finns ett omgivande samhälle som fungerar. För det krävs investeringar i kompetensförsörjning och rejäla investeringar i infrastruktur och välfärd. Det är därför välkommet att regeringen har sagt ja till byggandet av Norrbotniabanan och att man gör satsningar på järnvägsunderhållet. Det behövs för att industrin ska kunna utvecklas. Jag är stolt över Lapphyttan i Olsbenning. Jag är stolt över vår historia och över att vi i gemensamt värnar om varandra och om hållbara förutsättningar för tillväxt och utveckling. I den svenska berggrunden finns frön för framtiden och förutsättningar för framtida klimatinnovationer. Ett som håller ihop är det socialdemokratiska målet, även på mineralpolitikens område. (forts. § 13) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 11 Beslut om ärenden som slutdebatterats Punkt 1 (Allmänt om ekonomisk familjepolitik) 2. res. 3 (C) 3. res. 5 (L) 28 för res. 17 för res. Kammaren biträdde res. 28 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:92 S, 25 V, 11 MP Avstod:64 M, 56 SD, 20 KD, 16 L Frånvarande:8 S, 6 M, 6 SD, 3 C, 3 V, 2 KD, 3 L, 5 MP, 1 - (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 2 (Reserverade dagar) 2. res. 6 (SD, KD) 76 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:93 S, 64 M, 28 C, 25 V, 16 L, 11 MP 6:56 SD, 20 KD Frånvarande:7 S, 6 M, 6 SD, 3 C, 3 V, 2 KD, 3 L, 5 MP, 1 - Punkt 4 (Föräldraförsäkringen) 2. res. 7 (M, C) 3. res. 9 (KD) 91 för res. 20 för res. Kammaren biträdde res. (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta.