prot · H609111 · 2019-08-29 00:00:00 — Ett vanligt villahushåll i exempelvis kunde i och med kommunens omräkning få ökade kostnader från till . Det är helt självklart att människor avstår från tomträtter när det inte går att förutse kostnadsutvecklingen. Vidare finns problem när reglerna ger utrymme för olika sätt att beräkna avgälden. Kommuner använder sig av olika beräkningsmodeller och kan förändra dessa löpande, vilket minskar transparensen och förutsägbarheten för tomträttsinnehavaren. Detta ökar människors oro, och givetvis drar man sig för att bli tomträttsinnehavare om man är helt utlämnad till en motpart som beslutar. Denna situation skulle vara helt otänkbar när det gäller till exempel hyreslägenheter där hyreshöjningar faktiskt förhandlas. Problemen hämmar förstås människors möjlighet och vilja att efterfråga tomträtt och därmed ett boende i eget småhus som många barnfamiljer efterfrågar boende i småhus. Vi kristdemokrater ser det som angeläget att boende i småhus är attraktivt och att fler familjer får möjligheten att välja det framför andra boendeformer. Som ministern mycket riktigt påpekade i sitt svar finns det en utredning som skulle kunna ligga till grund för en förändring. Många av förslagen skulle vara användbara även . Om regeringen har pinpointat samma problematik som jag med tomträtterna och regeringen anser att tomträtter kan vara lösningen för fler undrar jag: Kan inte regeringen lägga fram ett förslag? Vad är det som gör att det dröjer? Regeringen kan ju inte vara nöjd med dagens system. Ministern sa att man inte är det. 10 Justitie- och migrationsminister (S): Att det finns ett problem för människor som vill äga sitt boende när det gäller att kunna göra det är vi väl medvetna om. Där får man säga att politik har medverkat till att försämra situationen. När ni drev igenom ett avskaffande av fastighetsskatten blev effekten att villapriserna ökade kraftigt, och det innebar att tröskeln för att människor skulle kunna köpa sina hus blev högre. Det är en effekt av egen politik. När det gäller den övriga bostadspolitiken kan jag också konstatera att är ivriga motståndare till alla former av investeringsstimulans för att man ska kunna bygga billiga hyresrätter som vanligt folk kan flytta in i. Det är ni emot, . Och så fort ni får tillfälle att avskaffa den typen av investeringsstöd gör ni det. Det gjorde ni senast tillsammans med och . Den politik ni för på bostadsområdet innebär att det blir svårare och dyrare att bygga. Det pressar också upp priserna generellt sett och utestänger därmed många från bostadsmarknaden. När det gäller tomträtterna är det i stor utsträckning en fråga eftersom kommunerna råder över de beräkningsmodeller man använder. har antalet tomträtter minskat . Det är ungefär 50 000 kvar på småhussidan. Det är en minskning . Det har länge funnits önskemål om att man från statligt håll ska styra upp detta mer. Senaste gången det utreddes var 2012. Vad jag förstår är förespråkare för det som utredningen kom . Men han verkar inte ha tagit del av den remisskritik som har framförts och inte heller riktigt sett konsekvenserna av det som utredningen föreslog. Söder pekar på problemen med stora avgäldsökningar på grund av att markpriserna stiger. Men det löstes i praktiken inte av den utredningen. Där föreslogs inte en spärregel. Man utredde en spärregel men föreslog den inte. Den frågan löstes alltså inte. Däremot tog man upp att tomträttsavgälderna skulle justeras så att det skulle bli ett mer utdraget förlopp. Men det innebär att man i slutänden ändå kommer att landa på ungefär samma markavgäld. Men det löser som sagt inte grundproblemet, det vill säga att avgälderna stiger. verkar inte heller ha tagit del av hur förslaget skulle slå för kommunerna. För kommuner som har mycket tomträtter skulle det slå direkt på den kommunala ekonomin om man ändrar systemet. Det har gjorts beräkningar i utredningen. Med det här förslaget skulle en kommun som tappa rakt upp och ned. Sådan var situationen 2012. Det har inte gjorts någon analys av hur det skulle se ut . Men då var det . skulle tappa nästan och så vidare. När man tittar på effekterna för några av storstäderna, och , kan man dessutom se att utredningen räknar med att de kommunerna med det nya systemet skulle kunna ta in ytterligare pengar. För räkning handlar det om 25 miljoner extra, och för handlar det om 27 miljoner extra. Då undrar man var de pengarna kommer från. De skulle i så fall komma från dem som hyr marken genom tomträtt. Det skulle alltså leda till kraftiga ökningar av deras tomträttsavgäld, om inte kommunen ger rabatt. Det finns det möjlighet för kommunerna att göra. Det är den typen av problematik och remisskritik som har lett till att varken den förra regeringen, som satt i, eller den här regeringen, som jag sitter i, har valt att gå fram med förslaget. Effekterna blir helt enkelt inte riktigt bra. Så länge vi inte har något bättre system får vi leva med det vi har, fru ålderspresident. 11 (KD): Tack, ministern, för diskussionen! Jag håller givetvis inte med om varför vi har den här problematiken, det vill säga att bostadsbyggandet minskar i . Jag hävdar att det är krisrestriktionerna som har blivit alltför snäva. Både hängslen och livrem gör att det ser ut på det här sättet. Det är den regering som sitter nu som ansvarar för det. Ministern hävdar att jag inte är för investeringar i bostäder över huvud taget. Det är jag visst. Men jag tycker att investeringarna ska göras i människorna. Se i stället till att höja bostadsbidragen för människor så att de kan hyra de lägenheter vi har, i stället för att stoppa investeringsbidraget rakt i fickan på företagen. Det skapar inte nya bostäder i längden. Man måste i stället se att kommunerna har ett ansvar för att lösa bostadsfrågan för sina medborgare. Just nu ryggar många kommuner undan från det. Men det har man faktiskt. Om tomträtten är en del av det får de regler som finns ses över. Vi kristdemokrater har ett antal förslag för hur man skulle kunna förändra systemet med tomträtter. Man skulle kunna förändra avgäldssystemet och införa en löpande avgäldsränta om , enligt utredningens förslag – precis som ministern sa är många av förslagen i utredningen bra. Det ska också gälla i hela landet. Därmed försvinner olikheten mellan kommuner, och systemet blir mer förutsägbart för hushållen. I min politik utgår jag från människor. Det betyder att människor ska tycka att det är förutsägbart. Det är människor som ska ha möjlighet och råd att göra detta. Och det är kommunernas skyldighet att se till att människor har tak över huvudet. Vi tycker också att avgäldsunderlaget för småhus ska omvärderas när hushållet väljer att flytta och därmed avsäger sig tomträtten. Det gör avgälden förutsägbar , och de snabba värderingsökningar som kan ske med dagens system minskar. Avgälden ska också justeras , precis som ministern sa, och skrivas upp med till exempel konsumentprisindex mellan värderingarna. Vi tycker även att man ska uppmuntra till projekt när det gäller tomträtt för småhus. För det kan man ha stimulansmedel till kommunerna, till exempel stå för de va-kostnader som är en tung börda för människor som ska bygga sitt hus. Tomt och va är stora delar. Det är några förslag som jag tror att ministern ändå har tänkt på tidigare. Jag tror att ministern kan ge en liten syn på de förslag som läggs fram och om de är möjliga att införa. Enligt mitt sätt att se på det finns det underlag för att kunna fatta beslut i . Det behövs bara en proposition. Det är ministerns ansvar att se till att vi får en sådan. Det är ministerns ansvar att se till att vi har bostadsbyggande i landet som motsvarar det behov som finns. Det har vi inte . Jag ställde interpellationen till bostadsministern. Till honom har jag hävdat att vi har en bostadskris i . Denna regering har inte uppfattat att vi har en bostadskris. Men det har vi. Vi måste vända på alla stenar. Tomträtten är en sak som vi kan göra något åt. Man kan givetvis skylla på en regering som satt , sedan, sedan, sedan. Men är det denna regering som har ansvaret och som kan göra någonting åt det. Jag hoppas att regeringen tar till sig detta och ser på de möjligheter som finns. Vi kristdemokrater ser gärna till att gemensamt lösa detta på bästa sätt. Men om man som minister bara säger att vi får leva med det system vi har så har man redan bestämt sig för att inte lägga fram några nya förslag. 12 Justitie- och migrationsminister (S): Vi är kvar på ett väldigt högt bostadsbyggande. Vi lyfte under förra mandatperioden bostadsbyggandet kraftigt, till nivåer som vi inte hade sett . har det skett en liten minskning. Men vi ligger kvar på en väldigt hög nivå. Det var något helt annat när regerade. Det första ni gjorde när ni tillträdde 2006, , var att avskaffa investeringsstödet, och bostadsbyggandet bara rasade. Därmed byggde man upp den skuld som man sedan fick, det vill säga ett alltför otillräckligt bostadsbyggande . Likadant var det – jag behöver inte gå särskilt långt tillbaka. Så fort ni fick möjlighet drog ni in de statliga pengar som vi använder till att bygga just billiga hyresrätter som vanliga människor kan flytta in i. Det är inte på det sättet att de pengarna går rakt ned i fickorna på några fastighetsägare. Vi villkorar det: Om ni bygger billigt så att vanligt folk kan flytta in, få hyror och rimliga villkor får ni pengar, annars inte. Om vi skulle gå via bostadsbidraget skulle vi inte alls ha någon press på bostadsproduktionskostnaderna. Då skulle staten i efterhand täcka kostnaderna. Risken är då att man fortsätter att bygga jättedyrt och att skattebetalarna sedan får betala det via höga bostadsbidrag. Det är inte särskilt klokt. Då kan vi verkligen tala om att fylla fickorna på fastighetsbolagen, eftersom de kommer att kunna bygga mycket dyrare och räkna med att staten ska fylla på folks plånböcker därefter. Det är ingen bra idé. När regerar minskar bostadsbyggandet. När vi regerar ökar bostadsbyggandet. Så är det faktiskt. föreslår en avgäldsränta och säger att det inte behövs någon beredning för det. Det kan bara läggas fram en proposition. har vi ett beredningstvång i regeringsformen. Det innebär att alla förslag som läggs fram till den här kammaren måste vara utredda, och konsekvenserna måste vara utredda. Det är inte konsekvensen av förslag. Min fråga till blir: Vilka blir effekterna för kommunerna med den idé som du har? Har du något svar på den frågan? Vilka blir effekterna för de enskilda boende? Vi vet att utredning skulle utgöra en väldigt hård smäll för kommuner som , och . Såvitt jag vet har KD inte satt av några extra pengar till kommunerna för att kompensera dem för detta. En sådan konsekvensanalys är väl inte gjord? Jag har därför en fråga med anledning av förslag. Vad blir konsekvenserna för kommunerna? Vi vet också att med förslag skulle tomträttsinnehavare i och förmodligen få en kraftig smäll då deras avgälder ökar – såvida inte kommunerna gav dem rabatt, men det kan man inte vara säker på. Vad skulle KD:s förslag innebära för de enskilda boende? Det har de såvitt jag vet heller inte analyserat. Så enkelt är det alltså inte, fru ålderspresident, att man bara kan lägga fram en proposition utan att den har genomgått en konsekvensanalys. En sådan måste faktiskt göras. I den utredning som kom 2012, som den borgerliga alliansregeringen inte gick vidare med, är nackdelarna så pass stora att heller inte jag är beredd att gå vidare med förslaget. Det finns säkert annat man kan göra. Det får vi analysera vidare. Men där är vi inte . 13 (KD): Alla som har byggt en bostad vet att det tar att få en bostad på plats. Det är nog inte orimligt att tänka sig fyra till . Från tanke till att det står en bostad på plats tar det alltså fyra till . Fundera på hur det såg ut : Vem fattade beslut om att bygga bostäder? När började det sedan falla? Den ökning som kom under den förra mandatperioden är inte denna regerings förtjänst. Den är alliansregeringens förtjänst. De sänkningar som däremot kom 2018, trots regeringens investeringsstöd, innebar sammanlagt en minskning av antalet bostäder. kan notera detta och se efter bland siffrorna. minskade bostadsbyggandet jämfört med , trots att det fanns ett investeringsstöd. Detta bevisar att investeringsstöd inte ger fler bostäder utan bara andra typer av bostäder, till exempel hyresbostäder som ju tycker att vi bara ska bygga. Jag tycker däremot att det ska finnas ett blandat boende och sådant som människor faktiskt vill ha. Nio av tio unga vill ha ett eget boende. Då är det vår skyldighet att se till att det finns en möjlighet till det. har klart och tydligt talat om att tomträtter inte är något man ska lägga tid på, utan det system vi har får vi leva med. har ett antal förslag som är möjliga att genomföra. Jag tar gärna en kaffe med då jag kan förklara mer vad detta innebär och hur vi skulle kunna gå vidare och göra detta gemensamt. Man kan inte bara säga till bostadsönskande ungdomar att de inte har någon möjlighet att köpa en egen bostad eftersom kreditrestriktionerna är så pass höga att de måste vänta. Det här med tomträtter tänker man heller inte förändra. Detta är ganska beska besked till ungdomar som vill ha en egen bostad. 14 Justitie- och migrationsminister (S): Återigen, : Att bostadspriserna pressades upp kraftigt under er period var en effekt av att ni avskaffade fastighetsskatten. Då blev tröskeln högre. Det måste du ändå förstå. Om man sänker fastighetsskatten pressar man upp villapriserna. Precis detta har inträffat. Man kan naturligtvis jonglera med årtal, men faktum är att när ni avskaffade investeringsstödet 2007 rasade bostadsbyggandet. Så var det faktiskt. Det berodde inte på att man hade planerat dåligt tidigare, utan det berodde på att det plötsligt fanns ett antal planerade projekt som man inte längre kunde räkna hem. Då lade man i stället ned dessa projekt. När vi sedan återinförde stödet ökade bostadsbyggandet, och det ökade kraftigt till en nivå som vi inte har sett . Jag är naturligtvis inte ute efter att bara bygga hyresrätter, utan jag vill ha ett blandat byggande. Så ser det också ut. Men faktum är att de som kanske ska flytta hemifrån och bilda familj och som har ganska låga inkomster inte har flera miljoner på banken. De kan inte bara köpa sig ett hus. Det må vara på tomträtt eller på fri grund; det spelar ingen roll. De är ofta i stället hänvisade till hyresrätter, och därför tycker jag att det är ett problem när byggandet av hyresrätter faller och vill därför stimulera det. Detta görs på sådant sätt att man ser till att de som bygger billigt och kan erbjuda rimliga hyror får stöd av staten. Annars får de det inte. Men så fort får tillfälle avskaffar de ett sådant system. Vad gäller tomträttsfrågan tror jag inte att det spelar någon roll om vi dricker kaffe eller inte. Jag ställde ju en fråga till huruvida han hade en konsekvensanalys av detta för kommunerna och för de boende. Det hade han inte. Han vet inte vad som skulle inträffa om hans förslag gick igenom. Så länge vi inte har någon sådan analys kan vi heller inte lägga fram ett förslag som detta i . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2018/19:267 om anstaltsplatser utomlands 15 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig om jag och regeringen är villiga att överväga möjligheten att hyra anstaltsplatser utomlands. har vidare frågat vad regeringen avser att göra för att avvärja den problematik med överbeläggning som redan finns och som förutses öka markant . Den ökning vi ser av intagna i häkten och anstalter är bland annat en effekt av regeringens politik för effektivare brottsbekämpning. Regeringen har skärpt straffen på flera områden, vilket har lett till att fler har kunnat häktas och individer som tidigare hade gått med vapen på stan nu sitter i häkte. Ytterligare satsningar på brottsbekämpningen kan förväntas öka platsbehovet i Kriminalvården ytterligare. Regeringen har en nära dialog med Kriminalvården om platssituationen och om de åtgärder som myndigheten vidtar för att hantera situationen här och och på . För att skapa de bästa förutsättningarna för myndigheten vid den uppkomna beläggningssituationen gav regeringen ett tillskott på i årets vårändringsbudget. Tillskottet avsåg både medel för att upprätthålla säkerheten vid häkten och anstalter på grund av den höga beläggningen och medel för att täcka ökade kostnader för transporter av frihetsberövade. Att frihetsberövade som behöver transporteras kan förflyttas snabbt och effektivt är en viktig del i fördelningen av beläggningen i häkten och anstalter. En effektiv och säker kriminalvård, anpassad till individuella förutsättningar och behov, har tagit att bygga upp, och den har bidragit till att återfallen i kriminalitet har minskat . Denna utveckling ska fortsätta, och den ska fortsätta på svensk mark. Att hyra anstaltsplatser utomlands kan inte ersätta behovet av fler platser i , och det är inte resurseffektivt. Det är inte heller en lösning som Kriminalvården själv efterfrågar. Min utgångspunkt är att Kriminalvården ska ha tillräckliga resurser för sin verksamhet och att det finns en god kapacitet att omhänderta häktade och fängelsedömda. 16 (SD): Det som justitieministern säger stämmer, det vill säga att de lagändringar som har genomförts har påverkat klientflödet till anstalterna. Men det beror också mycket på att oppositionen har varit pådrivande i detta. Regeringen har dock fortfarande en passivitet och skrämmande senfärdighet vad gäller Kriminalvårdens kapacitet. Kriminalvården har ett överhängande problem med överbeläggning på både häkten och anstalter. Det kräver snabba lösningar. Beläggningsgraden var i genomsnitt . Om man jämför med en optimal beläggning på förstår nog de flesta att situationen inte är hållbar. På grund av den rådande platsbristen tvingas interner att bo dubbelt och gemensamhetsutrymmen tas i anspråk. Kriminalvården kan inte sköta sin verksamhet på ett tillfredsställande sätt. Det ökar trycket på både personal och intagna. Det leder till ett ökat slitage på befintliga anstalter, som inte kan renoveras i den takt som behövs, samt ökade konflikter mellan interner, vilket utmynnar i väldigt våldsamma situationer. Det tar sex till att bygga en anstalt. Därtill kan läggas den tid det tar innan det första spadet tas. Trots det överhängande behovet av nya anstalter finns inga säkerställda planer på att bygga några nya anstalter. De föreslagna åtgärderna är att kapaciteten hos befintliga anstalter ska utökas. Men det kommer inte att räcka. ska utökas med ca 200 platser . Sedan finns en mindre mängd utökade platser på ytterligare några anstalter, såsom och . Den beräkning som Kriminalvården har gjort innebär att det kommer att saknas 1 000 platser. Jämfört med finns det 400 fler intagna inom kriminalvården. Ekvationen går helt enkelt inte ihop. Detta kommer att innebära ytterligare lidande för enskilda individer, som riskerar att möta sina gärningsmän ute på gator och torg på grund av att det saknas anstaltsplatser. Det kommer att innebära ökade kostnader för samhället. Det kommer också att innebära att nya brottsoffer skördas, då kriminella på grund av platsbrist inte kan inkapaciteras i tillräcklig omfattning. För att lösa den akuta överbeläggningen är det absolut snabbaste alternativet att hyra anstaltsplatser utomlands. Det är redan beprövat av både och , som hyrde platser i , vilket föll väl ut. Självklart behöver vi arbeta för att få till en väl fungerande kriminalvård i . Men som justitieministern redan vet har vi inte en väl fungerande kriminalvård . Vi har inte den tid som det tar att vänta på att kapaciteten ska bli tillräcklig. Regeringen har helt enkelt inte agerat . Att huvudregeln bör vara att vi själva har kapacitet i svenska anstalter och häkten är förståeligt. Men att vi och kommer att sakna platser och kan tvingas senarelägga nödvändiga straffskärpningar är förskräckligt. Regeringens senfärdighet i att ge Kriminalvården de resurser den behöver för att kunna tillhandahålla häktes- och anstaltsplatser medför att vi måste se till andra alternativ. Vi behöver hitta snabba och konstruktiva lösningar. Att bångstyrigt vägra se till alternativa lösningar när verkligheten ser ut som den gör är allt annat än ansvarsfullt. 17 Justitie- och migrationsminister (S): Man kan förstå själva grundtanken i interpellationen. Vi har gått fram med hårdare straff, ökade resurser till polisen, bättre verktyg för polisen och ökade häktningsmöjligheter. Till följd av den nya lagstiftningen häktar vi nu till exempel fem gånger så många personer för grovt vapenbrott som vi gjorde . Det är bakgrunden. Det här är i grunden en ganska bra utveckling. Om man ska få ned skjutningarna och sprängningarna måste den organiserade brottsligheten stampas bort i de områden där den finns. Det gör vi på flera sätt: ökad polisnärvaro, kameraövervakning, ökade häktningsmöjligheter, ökade möjligheter till hemlig avlyssning, gränskontroller och mycket mer. Det här har lett till en snabb ökning av beläggningen. Vi hade över 100 procents beläggning både på anstalter i säkerhetsklass 1 och 2 och på häktena. Sedan gick det ned lite , men vi följer det . Vi dubbelbelägger häktesceller. Vi har satt in våningssängar på Kumla för att se till att ha folk på plats där. Men i grunden är utvecklingen att man ser att folk som tidigare sprang runt med vapen på stan nu sitter i buren. Vi har utökat antalet beredskapsplatser kraftigt. Det har blivit nästan 400 platser till på bara . På häktessidan är det , och som vi har byggt ut. Vi kommer att fortsätta med detta. Kriminalvården har varit och är en av de viktigaste frågorna i de budgetförhandlingar som vi nu bedriver. Tyvärr innebar förra höstens M-KD-budget, som gav sitt stöd till att rösta fram, alldeles för lite pengar till Kriminalvården. För det här året hade Kriminalvården äskat . Man fick bara 85. röstade på den budgeten för det här året. Det innebar att vi hamnade i ett problem när vi sedan kom tillbaka igen . Nästan det första vi fick göra var att se till att skjuta till mer pengar till Kriminalvården än vad ni hade gjort, . Vi sköt till över 300 miljoner . Det kommer ytterligare en chans när vi går fram med budgeten . Men att påstå att vi skulle ha varit senfärdiga när själv suttit i den här kammaren och tryckt fram alldeles för lite pengar till Kriminalvården är faktiskt inte trovärdigt. Ni skulle ha gjort ert jobb i stället. Är det då ett alternativ att hyra platser? Jag approcherades av den norska justitieministern, som ville hyra platser i . Jag sa då nej, för jag förstod att vi skulle behöva våra egna platser. Dem kan vi inte hyra ut till . I stället gick man till . Man ingick ett avtal där man betalade över 1 miljon per plats. När man skulle transportera de frihetsberövade fick man åka fram och tillbaka med halvfulla flygplan. Det var alltså en stor kostnad även på transportsidan. Det ledde till att slutade med detta. Man hade det . har man det inte. Detta är en mycket dyr och omständlig metod om man vill öka kapaciteten. Jag tror att det är mycket bättre att i stället se till att de utländska medborgare som vi har på våra svenska anstalter och som inte har anknytning till avtjänar sina straff i sina hemländer i större utsträckning. Det handlar framför allt om länder som , , och , vilka vi har problem med när det gäller internationella stöldligor. Vi har ett pågående arbete med de länderna för att se till att dessa personer kan avtjäna sina fängelsestraff i sina hemländer. Då får vi loss platser, fru ålderspresident, och dem behöver vi till våra egna bovar, som vi fångar på gator och torg . 18 (SD): Justitieministern säger att vi har dessa överbeläggningar tack vare straffskärpningar och kriminalisering av fler brott. Det låter bra, och det är i någon mening korrekt. Men det relevanta är faktiskt det proportionerliga utfallet och inget annat. Fakta från Brå är att antalet anmälda brott mot vapenlagen ökat .