prot · H70924 · 2019-10-23 00:00:00 — Skyddsobjekt och obemannade farkoster Med denna korta sammanfattning vill jag yrka bifall till försvarsutskottets förslag, som alla partier för övrigt står bakom. 10 (M): Först vill jag yrka bifall till propositionen. Som säger är vi överens om detta. Propositionen tar upp en mycket angelägen skärpning och uppdatering av skyddslagen och kamerabevakningslagen. Med ett förvärrat säkerhetspolitiskt läge finns det en hel mängd lagar som är i behov av en uppdatering. Länsstyrelserna har precis gjort en översyn av tillämpbarhet i författningar för totalförsvaret – om vår lagstiftning håller måttet när det gäller vår försvarsförmåga. I detta arbete har 46 lagar och författningar setts över. Vid länsstyrelsernas granskning fann man anledning till anmärkningar i 34 av dessa. Detta visar tydligt att det finns all anledning att se över vår lagstiftning, och det är en process vi nu har satt igång. Moores lag tror jag att de flesta känner till. Det handlar om att antalet transistorer som får plats på ett kretskort växer exponentiellt. Den teorin har sedan den presenterades 1965 visat sig hålla förvånansvärt väl. Den teknologiska utvecklingen går alltså allt snabbare för halvledare. När det gäller it och teknikutveckling i ett vidare perspektiv finns det flera teorier som försöker belysa detta. Det som förenar dem alla är att utvecklingen är exponentiell, precis som för halvledare. tillkännagav för regeringen att regeringen bör se över bestämmelserna om skyddsobjekt i syfte att förbättra skyddet för vissa militära skyddsändamål och om det finns behov återkomma till med förslag till förbättringar. , , står vi här i talarstolen och debatterar regeringens förslag till åtgärder. Det är i sig positivt att samtliga partier står bakom förslaget till en mycket angelägen skärpning av lagstiftningen. Dessvärre är det tydligt att vi måste få till en ordning där vi är något mer framåtlutade. Att vi måste vänta innan vi kan gå från ord till handling håller inte på långa vägar. Skälet till att många lagar ständigt måste ses över är att den tekniska utvecklingen går allt snabbare och att vår lagstiftning inte tar höjd för detta. Den tekniska utvecklingen skapar möjligheter till helt nya produkter och tjänster som vi inte ens kunnat tänka oss tidigare. Moores lag förutsäger att halvledare blir dubbelt så bra . Det innebär att våra datorer medan det här ärendet beretts har blivit nästan fyra gånger snabbare. På samma gång verkar våra handläggningstider bara bli längre och längre. Detta är en utveckling som inte är hållbar. Inom försvarsutskottets områden är det extra känsligt eftersom mycket handlar om säkerhet. Framför allt har hotbilden förvärrats och hoten förändrats och kommit att handla alltmer om cyberattacker och hur vi möter dessa. besökte jag och fick då följande beskrivning av skillnaderna mellan våra respektive länder. Något förenklat nöjer man sig i med att i ett första steg nå träffsäkerhet när man lagstiftar, och sedan justerar man i efterhand. På så sätt fångar man också upp oförutsedda konsekvenser och kan justera för dessa. Vinsten är att lagstiftningsprocessen går snabbare, och man kan hantera nyuppkomna situationer på ett mer effektivt sätt. Skyddsobjekt och obemannade farkoster I vill vi alltid nå , oavsett hur det tar. Därefter är vi ganska ovilliga att revidera lagstiftningen, sannolikt på grund av att det tar så . När det gäller lagstiftning som hanterar tekniska frågor blir denna inställning ganska trubbig med tanke på hur snabbt den tekniska utvecklingen går. Om det tar från tanke till lagstiftning lär den teknik man försöker reglera ha utvecklats till något helt annat. Med andra ord, lagstiftningen lär vara föråldrad redan innan den träder i kraft. Därför vill jag som avslutande ord verkligen uppmana regeringen att bli något mer framåtlutad i sina beredningsprocesser. Det håller helt enkelt inte att det tar så som det gör . 11 (SD): debatterar betänkande FöU2 om skyddsobjekt och obemannade farkoster. I detta betänkande har det mellan partierna rått enighet om att lagstiftningen måste få ta ett steg framåt när det säkerhetspolitiska läget i vårt närområde som bekant har tagit stora kliv i fel riktning. Utvecklingen inom det tekniska området har varit snabb, och nya sorters hot har aktualiserats. Teknik som tidigare endast fanns hos större aktörer är tillgänglig i nästan alla svenska hem. Ett bra exempel på detta är utvecklingen när det gäller obemannade farkoster, för vissa mer bekanta under benämningen drönare. kan vilken privatperson som helst skaffa sig en egen drönare utrustad med en relativt avancerad kamera för en inte särskilt stor kostnad, något som inte var möjligt för bara . Framstegen inom detta område och en rad andra områden har varit av godo för exempelvis Försvarsmakten, men det har även gett de aktörer som inte vill oss väl nya verktyg att nyttja mot oss. ser det som mycket positivt att möjligheten att ingripa mot obemannade farkoster stärks, inte minst då detta är system som enkelt och kostnadseffektivt kan nyttjas såväl i fredstid som i ett skymningsläge för att inhämta skyddsvärd information. Vi har kunnat läsa om hur observationer av okända drönare gjorts under Försvarsmaktens övningar, exempelvis under övningen 17. I och med att lagen föreslås träda i kraft ges Försvarsmakten verktyg och lagstöd att agera mot främmande drönare redan under försvarsmaktsövningen 20. Ett skyddsobjekt är benämningen på det som var separerat under skyddsobjekt och skyddsområden. Skyddsobjekt kan nu innefatta både byggnader och större områden. Utöver militära byggnader och installationer kommer lagstiftningen om skyddsobjekt nu också att innefatta civila skyddsvärda verksamheter som exempelvis byggnader, anläggningar och områden för posthantering, alarmering samt lokaler för försörjning av livsmedel och andra förnödenheter som är vitala för samhällsfunktionen. Skyddslagen ska även tillämpas på byggnader och andra anläggningar och områden som disponeras av . Regeringen föreslår även att vissa militära fordon ska kunna vara skyddsobjekt. Glädjande är även att fartyg som används för transporter av kärnämnen blir inkluderade, vilket är något som länge har saknats. Möjligheten att under höjd beredskap fatta beslut om andra byggnader med betydelse för totalförsvaret stärks också. Skyddsobjekt och obemannade farkoster har påtalat att detta är ett område där vi behöver en justering av lagstiftningen, och vi ställer oss därför bakom propositionen. 12 (C): Frågorna kring skyddsobjekt och obemannade farkoster som vi debatterar är en del av en större helhet när det gäller förstärkt försvar. Det är en liten men viktig del, och den är väldigt aktuell . Jag ska börja med ett exempel från mitt kära . Det är inte så länge sedan det på norra faktiskt såldes en fullt fungerande ubåtshamn till en främmande makt. Till slut lyckades Försvarsmakten köpa tillbaka den, som väl var. Men det är givetvis inte acceptabelt att man har en sådan ordning att man kan sälja en hel ubåtshamn till en främmande makt. Det var bristande lagstiftning som gjorde att det var möjligt. Därför är jag glad för de förändringar som vi nu får. De pekar också på vilken verksamhet som ska kunna bli skyddsobjekt och visar på ett tydligare sätt än tidigare att samhällsviktig verksamhet är skyddsvärd. Det är en välkommen utveckling. har samhällsviktig verksamhet i vårt land varit föremål för en underreglering utan skarpa funktions- och skyddskrav. Ubåtshamnen är ett tydligt exempel på detta. Med utgångspunkt i den oroliga utvecklingen i vår omvärld och med Försvarsberedningens bedömning att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas är det en naturlig utveckling att också skyddet för samhällsviktig verksamhet och samhällsviktiga funktioner stärks. totalförsvar är beroende av att samhällsviktig verksamhet kan bedrivas i vardag, kris och krig. Genom en större möjlighet att göra exempelvis verksamheter såsom posthantering, alarmering, livsmedelsförsörjning och försörjning av andra förnödenheter till skyddsobjekt ges bättre förutsättningar för ett fungerande totalförsvar i det här landet. Det är precis vad vi behöver. Att lagen uppdateras och uttryckligen också omfattar förbud mot tillträde av obemannad farkost ligger också rätt i tiden. Vi vet alla vilken teknikutveckling som har ägt rum när det gäller drönare och självgående fordon. Detta är alltså välkomna förändringar och steg i rätt riktning även om vi i menar att det behöver göras mer. Här finns inte minst alla förslag i Försvarsberedningens två betänkanden, Motståndskraft och Värnkraft, som lägger fast riktningen framåt för utvecklingen av både det civila och det militära försvaret. Skyddsobjekt och obemannade farkoster : är det för regeringen att omsätta Motståndskraft och Värnkraft i en försvarsproposition i enlighet med beredningens förslag och i enlighet med den riksdagsmajoritet som finns i den frågan. Det är också hög tid att inse att dessa rapporter är färdigförhandlade politiskt. Det är dokument som utgör en helhet, och det finns en prioriteringsinriktning som regeringen och Försvarsmakten lämpligen ska följa. Man ska inte se de två dokumenten som en plocklista som man kan välja och vraka utifrån, utan de är en helhet och ett färdigförhandlat politiskt dokument. Med detta sagt vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut i frågan om skyddsobjekt och obemannade farkoster. 13 (S): De svenska kärnkraftverken ligger vid kusten och har egna hamnar. Svensk Kärnbränslehanterings fartyg transporterar avfallet därifrån till anläggningarna i och Forsmark, där det mellanlagras. I transporteras i stort sett allt radioaktivt avfall och använt kärnbränsle till sjöss. hämtar avfallet vid kärnkraftverken och kör det till anläggningarna i och Forsmark. En liten mängd låg- och medelaktivt avfall transporteras även från forskningsanläggningen . Fartyget är specialdesignat för transport av radioaktivt material. Fartyget byggdes –2013 och är klassat enligt högsta nivå, INF3, för fartyg som transporterar radioaktivt material. är utrustat med extra kommunikationsutrustning och har många säkerhetshöjande funktioner. Till exempel är viktiga system dubblerade och separerade för att bidra till hög drifttillgänglighet och flexibilitet. Det är angeläget att transporterna av använt kärnbränsle kan ske på ett så säkert sätt som möjligt. Kärnbränslefartyget är inte klassat som skyddsobjekt som övriga kärntekniska anläggningar. Därför har jag och riksdagsledamoten från tidigare motionerat om att ska kunna klassas som skyddsobjekt och omfattas av skyddslagen. Detta är också något som den lokala säkerhetsnämnden i min hemkommun har föreslagit. Även kommun har framhållit vikten av att denna fråga löses på sådant sätt att transporterna genom kommunen kan ske på ett så säkert sätt som möjligt. Dessa två kommuner, våra kommuner, tar ett stort ansvar för rikets energiförsörjning, och det är av största vikt att riksdag och regering hörsammar deras önskemål vad gäller säkerhetsskyddslagstiftning. Kärnbränsletransporterna sker ofta inomskärs och ryms då inom berörd kommuns geografiska områdesansvar. Även SKB har uttryckt önskemål om att det fartyg som transporterar kärnämne eller använt kärnbränsle ska betraktas som skyddsobjekt likväl som de fasta anläggningar som transporterna går emellan, detta så att även transporterna tillförsäkras ett skydd som är mer robust än de försiktighetsmått och det skydd som verksamheten omfattas av enligt kärntekniklagen. Skyddsobjekt och obemannade farkoster Också , , gör bedömningen att det vore positivt för kärnsäkerheten om dagens krav på tillståndshavaren kompletteras med befogenheter att vidta nödvändiga skyddsåtgärder. SSM:s bedömning är att det för en säker elförsörjning är viktigt med ett konsekvent skydd för hela processen, inklusive transporterna. Deras bedömning är att utöver betydelsen för en fungerande elförsörjning har den kärntekniska verksamheten höga skyddsvärden. Det gäller i synnerhet en säker drift av reaktorerna men även en säker hantering av det bestrålade kärnbränslet, inklusive bortforslingen av använt kärnbränsle. Eftersom är ett för ändamålet specialbyggt fartyg som inte enkelt kan ersättas anser SSM att det inte heller bör lämnas utanför de skyddsåtgärder, främst bevakningsåtgärder, som tillämpas för övriga delar av kärnenergiförsörjningen. SSM bedömer att kärntekniklagens utformning inte är lämplig för att reglera specifika skydd mot antagonistiska hot, som bruk av tvångsmedel. Därför är det mycket positivt att regeringen har hörsammat , mig och alla andra som framfört betydelsen av att ska omfattas av skyddslagen och att regeringen anser, i motsats till kommittén, att skyddslagen bör utvidgas till att möjliggöra beslut om skyddsobjekt i fråga om fartyg som används för transporter av kärnämne. Avslutningsvis vill också jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 § 11 Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 betänkande 2019/20:KrU2 Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 (prop. 2018/19:136) 14 (L): ska ta ställning till nya villkor för public service – för , och Utbildningsradion, UR. Det kommer inte att låta så i debatten, men det finns ett stort och brett stöd för den politik som läggs fast . Det är bra. Det finns en poäng i att försöka nå breda överenskommelser kring mediepolitiken. Även om det i debatten i medierna har lagts fram ett antal förslag där man radikalt vill förändra mediepolitiken hoppas jag att vi ska kunna fortsätta traditionen av breda överenskommelser i . Det vore olyckligt om stora förändringar av mediepolitiken skulle ske med små majoriteter i . Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 En av mänsklighetens viktigaste gåvor är vår förmåga att berätta. Vi lär oss saker genom berättelser. Vi överför kunskap och nyheter till varandra via berättelser. Vi skapar gemenskap i berättelser. Vi finner mening och sammanhang i berättelser. Vi har ett närmast existentiellt behov av att hitta mening, sammanhang och berättelser i det vi ser. Vi ser till och med samband där det inte finns några samband utan bara rent slumpmässig variation. Och när vi väl har sett ett samband eller en berättelse har vi väldigt svårt att glömma det och att se någonting annorlunda. Men så plötsligt kommer någonting annat, ett alternativt perspektiv på samma grundberättelse. Kanske lyssnar vi, kanske lyssnar vi inte. Men om vi lyssnar kanske vi vidgar vår egen förståelse lite grann och ser det nya perspektivet. Att ha makt över berättelser och över hur människor ser på verkligheten, förstår sin verklighet och uppfattar sin verklighet är verklig makt. Man kan luras med berättelser. Man kan ta makt över andra människors tankar genom berättelser. Den makten kan man få genom att tala högst, tala oftast eller vara mest relevant och trovärdig. Det är inte konstigt att auktoritära politiker runt om i världen försöker ta kontroll över medier och kultur. Om man har kontroll över berättelser är det lättare att ha kontroll över vilka perspektiv som får synas, och det är lättare att styra människors tankar om samhället som helhet. Det är därför mediepolitiken är så viktig. Det är därför det är viktigt med medial mångfald. Det är därför det är avgörande att se att det finns olika perspektiv och olika vinklar och att dessa får komma till tals. Det är därför mediekunskap och förmåga att bedöma källor blir allt viktigare. Det är därför det också är viktigt med breda politiska lösningar kring mediepolitiken. Mediesamhället är som en ekologi som man bör se som en helhet, inte styckevis och delt. Det är därför vi liberaler är kritiska till att regeringen inte tar ett helhetsgrepp kring mediepolitiken. debatterar vi public service, villkoren för SVT, SR och UR. Men när man gör det måste man också väga in att politiken får effekt för andra medier. Det behövs ett helhetsgrepp kring mediepolitiken. Den mediala ekologin består av olika aktörer som är konkurrenter men som också kompletterar varandra. De är ömsesidigt beroende av varandra, men de är också ömsesidiga konkurrenter. Förändrar man förutsättningarna för en medieaktör kommer man oundvikligen också att påverka andra medieaktörers förutsättningar, ibland positivt och ibland negativt. Om man begränsar möjligheter att synas och höras kan det innebära att får fler läsare, men det kan också innebära att vi får fler vita fläckar i och att det tomrum som skapas fylls upp av globala aktörer. Det är en pågående kamp om vår uppmärksamhet, fru talman, och den ser annorlunda ut än vad den gjorde . Vi är inne i av globalisering och digitalisering som ritar om kartan för oss. På många sätt är den utvecklingen positiv. Vi får fler perspektiv. Vi får mer mångfald. Men som vid alla skiften finns det också negativa sidor och problem. Gamla affärsmodeller håller inte längre. Tanken att tidningarna skulle bäras av annonser och prenumeranter utmanas såklart av den digitala närvaron. Behovet av kritiska förhållningssätt ökar. Och det svåra att orientera sig i informationsöverflödet gör naturligtvis att vi måste fundera på förmågan att se kritiskt och fundera på vad som är sant, relevant och viktigt – för att bara nämna några utmaningar. Det är därför regeringen borde ta ett samlat grepp kring mediepolitiken och ha en samlad idé om vad man vill med mediepolitiken. I stället ser vi nu hur man lappar och lagar, och det är bekymmersamt. Det rimliga vore att hantera avgift, villkor, innehåll och grundlagsskydd för public service i en samlad process. Denna process borde i sin tur sättas in i ett större mediepolitiskt sammanhang med en mediepolitisk idé och politik för helheten. Och detta måste i nästa steg sättas in i en politik som också hanterar de globala jättarnas dominans. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Självständiga public service-medier med ett brett uppdrag, en bred förankring och ett stort förtroende är viktiga för demokratin. De ska vara sakliga och opartiska. Det ska eftersträva kvalitet och relevans oavsett genre. Men självklart kan ett sådant brett uppdrag också skapa problem. Andra medier som till exempel är beroende av intäkter från annonser och prenumeranter kan förlora på detta. Om SVT, SR och UR är väldigt närvarande och framgångsrika kan de naturligtvis försämra marknaden för andra aktörer. Det är särskilt viktigt att se detta just nu när affärsmodellerna utmanas och nya ännu inte har tagit plats. Därför är det viktigt att göra den avvägning som vi nu gör kring förhandsprövningen. Å andra sidan är egentligen samtliga medier vinnare på att det finns bra och högkvalitativa medier som fångar många människors intresse och som gör att många tar del av medier och högkvalitativa medier. Det är nämligen inte säkert att svenska mediehus tuffaste konkurrent är ett annat svenskt mediehus – det är kanske inte ens ett mediehus över huvud taget. I dragkampen om vår uppmärksamhet är det även helt andra aktörer som är med. Det är ofta globala aktörer med resurser som svenska mediehus och svenska medier inte kan mäta sig med. Den verkligheten måste man ta in. Om TV4 inte behåller sin popularitet är det inte säkert att SVT vinner på det. Om SVT inte behåller sin popularitet är det inte säkert att TV3 vinner på det. inte håller sitt grepp om publiken är det inte säkert att någon annan svensk aktör vinner på det. Vi måste ta in detta i vår analys. Förutsättningarna är helt annorlunda . Det är inte 1990-tal längre. Trots det låter den politiska debatten ibland som om vi var kvar . Även om Liberalerna instämmer i huvudinriktningen i denna proposition har vi ett antal invändningar i sak. Det handlar om att regeringen inte tar tillräcklig hänsyn till helheten. Och det handlar om att man inte tar hänsyn till ungdomars och barns kraftigt förändrade mediekonsumtion. Det är bra att utskottet nu ger regeringen en bakläxa om förhandsprövningen. Det är orimligt att regeringen ska ha sista ordet när public service-bolag vill starta en ny tjänst. Vi har också frågor kring mediepolitikens mål därför att det, fru talman, står att målet för mediepolitiken är att stödja yttrandefriheten, mångfalden, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt motverka skadlig mediepåverkan. Det är bra och rimliga mål, och de bör finnas kvar. Men de måste också kombineras med ett nytt mål som handlar om ett tydligare individ- och medborgarperspektiv. Mediepolitiken måste ha ett mål om att bidra till att fler människor blir nyfikna, blir kunniga och har förmåga att dra självständiga slutsatser och fatta egna välgrundade beslut. Detta perspektiv saknas i de mediepolitiska målen, och det vill Liberalerna få in. Mediepolitiken ska bidra till att var och en av oss får ta del av fler berättelser, fler perspektiv, fler vinklar och att vi på detta sätt också får bättre förståelse för vår samtid och för vårt eget liv. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Med detta yrkar jag bifall till reservation 4. 15 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 5 om saklighet och opartiskhet. Fria medier är grundläggande i en demokrati och i ett fritt och öppet samhälle. Vi moderater värnar ett robust konstitutionellt skydd för yttrande- och tryckfriheten och spelregler i övrigt som garanterar mediernas oberoende och möjliggör mångfald och konkurrens. Mediepolitikens centrala uppgift är att skapa förutsättningar för ett brett spektrum av medier som kan verka självständigt på olika nivåer och i olika format. Att värna mångfalden är en viktig moderat utgångspunkt för diskussion och reformarbete på mediepolitikens område. En annan utgångspunkt för oss är att högkvalitativ public service har en mycket viktig roll att fylla även . Det handlar om att kunna nå hela befolkningen med information. Public service är en viktig del av vår civila beredskap. Vidare utgör högkvalitativ public service ett slags demokratisk infrastruktur – ett offentligt rum som tillhandahåller information och diskussion till alla medborgare. Vår uppfattning är att public service fyller en demokratisk funktion, men vi värnar mediemångfalden. Därför måste de statliga programföretagens uppdrag ha en tydlig inriktning och vara begränsat i omfång. En väl fungerande mediemångfald kan bara uppnås med rättvisa och tydliga regler och en balans mellan de statliga bolag som driver verksamhet och den fristående kommersiella mediesektorn. Här blir ett observandum för politiken att vi måste vara uppmärksamma på att inte denna balans rubbas. Det är också grundläggande i våra reservationer. I propositionen går det att läsa följande: ”För att uppfylla de mediepolitiska målen menar regeringen att det krävs en mediepolitik som både skapar långsiktiga och stabila förutsättningar för marknadens aktörer – – –.” Det är en alldeles utmärkt ambition. Men varför genomsyrar inte denna klokskap propositionen i alla delar? Jag vågar påstå att vi här i kammaren från samtliga partier kommer att få höra ett instämmande i vikten av en mediemångfald. Men hur denna balans ska kunna upprätthållas saknas i alla delar. Regeringen föreslår att systemet med förhandsprövning ska behållas under kommande tillståndsperiod, men att vissa ändringar görs. Vi välkomnar att det görs vissa ändringar. Men vi anser också att man måste kunna vidga denna förhandsprövning, både ur konkurrenssynpunkt och ur ett statsstödshänseende. Att ingen förhandsprövning har gjorts sedan den infördes är mycket otillfredsställande och en indikation på att systemet inte fungerar. Att regeringen nu föreslår att andra än programföretagen får anmäla tjänster för prövning är jättebra, och det välkomnar vi. Men att nu inskränka prövningen till att gälla enbart nya tjänster inom den kompletterande verksamheten är oacceptabelt.