prot · H60980 · 2019-04-24 00:00:00 — Vi är inne i före Europaparlamentsvalet, fru talman. Detta är frågor som är otroligt viktiga att arbeta med på Europanivå. har en lång tradition av att lyfta dessa frågor i – från den tidigare jordbruksministern via och till, inte minst, , som är vår svenska parlamentariker – och visa att man tillsammans med andra verkligen kan driva på utvecklingen åt rätt håll. Men det krävs att man engagerar sig i dessa frågor. Många står här i riksdag och säger att det är viktigt att man engagerar sig på EU-nivå. Men det är också viktigt att de parlamentariker som företräder engagerar sig i just dessa viktiga frågor. Där känner jag mig trygg med kapacitet på olika sätt. Låt mig, fru talman, vara lite fräck och säga att det skulle kunna vara ett krysstips inför valet . Jag förstår att alla som sitter här i kammaren givetvis förutsätter att Europaparlamentsvalet är viktigt, men jag vill också rikta mig till den som tittar och lyssnar på den här debatten och ge en uppmaning. Tycker man att dessa frågor är viktiga kan man gå in och titta på vilka parlamentariker som har drivit dem i . För jämställdhetens skull får jag väl drista mig till att också ge ett förslag på en kvinna man kan kryssa. Jag tänker på en västsvensk, stark och drivande kvinna: . Där har ni två heta tips från – varsågoda! står givetvis bakom alla reservationer vi har i detta betänkande, men jag vill för tids vinnande yrka bifall endast till reservation 21. Där nämns olika djurslag, varav en del mer husdjursliknande. Utifrån den reservation jag yrkade bifall till skulle jag dock vilja lyfta hästens betydelse i det svenska lantbruket. Hästnäringen i sig omsatte faktiskt drygt 31 miljarder. Den har fantastiska utvecklingsmöjligheter om den blir betraktad som en viktig del av de gröna näringarna. kan vi se att särskilda regler gäller för hästnäringen jämfört med andra djurarter inom lantbruket. Därför är jag glad – om jag ska lyfta januariavtalet i denna debatt – över att vi har tittat på detta och att det finns skrivningar om att avskaffa bygglov på olika områden kopplade till hästnäringen. Det finns i en kommun nära mig – jag kommer från – exempel på att det kostar uppemot 30 000–40 000 att söka bygglov för ett ridstall. Hade du byggt en maskinhall i stället hade det inte alls varit samma kostnad. I kommunen intill kostar det bara 5 000–6 000. Då snedvrids konkurrensen, vilket påverkar möjligheterna för dessa näringar att utvecklas på ett bra sätt. Det är otroligt viktigt att titta på den nationella häststrategi som många står bakom. Där finns många goda idéer. Där finns också prövning av stallar med. Låt mig få kommentera det tidigare anförandet av debattören från Socialdemokraterna, som menade att förprövningen är grundbulten i antibiotikaanvändningen. Oavsett om vi har en obligatorisk förprövning eller inte är det självklart så att svenska djurskyddsregler gäller. Det blir ingen skillnad i det avseendet. Därför förstår jag inte riktigt det höga tonläget i den frågan. Djurskyddet och landsbygdens konkurrenskraft är viktiga frågor i hela . Jag nämnde roll. Antibiotikaanvändningen är såklart en viktig del som man har arbetat med där; en annan är de långa djurtransporterna. Det är över huvud taget viktigt att på den nivån se över att djurskyddet följs på olika sätt. Transporterna är en del och antibiotikaanvändningen en annan. För oss i är det otroligt viktigt att djurvälfärdsfrågorna betraktas på ett seriöst sätt och att man följer upp att detta fungerar i alla europeiska länder, inte minst utifrån ett konkurrensperspektiv. I våra övriga reservationer lyfter vi också vikten av att få en rättssäker tillämpning av djurskyddslagen. Annars kan såväl djurägare och djurhållare som djurskyddskontrollanter drabbas, och därför är det viktigt att man ser över processen och tittar på hur man kan stärka dessa delar så att det blir rättssäkert. För att få en objektiv bedömning i exempelvis ärenden som gäller djurförbud och näringsförbud vore det därför bäst att tingsrätten fattar beslut, så att den delen kan kopplas bort från myndighetsutövningen. Låt mig nämna något som nämnts tidigare i debatten. Det finns lantbrukare i vårt land vars familjer har utsatts för brottslighet kopplad till djurrättsextremism. Det är oerhört tragiskt att människor som har en demokratisk rättighet att bedriva en verksamhet som är laglig utsätts på detta sätt. Därför är jag glad över att polisen har intensifierat sitt arbete och att andra aktörer också träder in och arbetar för att man ska kunna förändra lagstiftningen. Ministern har också talat om detta och på vilket sätt man behöver stärka lagstiftningen för att säkerställa att den brottsliga djurrättsaktivismen verkligen stävjas på alla möjliga sätt. Djuruppfödare som följer lagar och regler ska inte behöva frukta för sin säkerhet på det sätt de behöver göra . Låt mig avsluta med att säga att djurskyddet i är fantastiskt på många sätt, men det är också en byråkratisk börda. Därför behövs det ett perspektivskifte så att man går från byråkrati till att se de resultat man vill uppnå med den lagstiftning som finns. 71 (S) replik: Djurskydd handlar, som vi i denna debatt konstaterat, om att förebygga skador på djur och att ha ett förebyggande arbete för djurs hälsa. Det handlar i mångt och mycket om att göra rätt från början, i stället för att tvinga fram dyra ombyggnationer. Detta kan ske , i och med avskaffandet av förprövningen, som vi har lyft. Man kan bygga på fel sätt, och så blir det dyra ombyggnationer. Vi har från tidigare debattörer, exempelvis från , hört att byggherrar och bönder kommer att vilja ha det rätt från början. Så är det säkert. Men det kan bli fel om man inte är expert på området. Jag skulle vilja göra en jämförelse med Nya . Det ligger inte jättelångt härifrån. Nya är ett gigantiskt sjukhus som byggdes för att ta hand om människor. Det har i mångt och mycket blivit en katastrof. Det kostar mångdubbelt mer än det skulle ha gjort. Man märker att del efter del av sjukhuset inte är anpassat för den sjukvård det skulle vara anpassat för. Trots allt har stora delar av och experter varit inblandade för att se till att allt skulle fungera, men ändå blev Nya i mångt och mycket en katastrof. Det var för att ta hand om människor. När man bygger djurstallar, som är avsedda för djur, kan jag tänka mig att det kommer att vara lite färre personer inblandade, särskilt om inte ska vara inblandad på något sätt längre. Men hur tänker i det fallet? Både jag och många andra debattörer som vill ha kvar förprövningen uppfattar det som att det finns många lantbrukare som tycker att detta är bra, även om man vill att det ska gå snabbare. Reglerna i sig är bra, tycker de flesta, men det tar . Varför kan vi inte göra så att det går snabbare och effektivisera men ändå ha kvar förprövningen, när det verkligen är något positivt för ? 72 (C) replik: blandar och ger. Han jämför med stall för hästar, kor eller grisar. Men det är ju inte alls samma form av högteknologi som det handlar om när det gäller , så den jämförelsen tycker jag är lite märklig. Det vi talar om är att avskaffa förprövning av djurstallar. Det finns ju ingen lantbrukare som skulle bygga ett stall utan att se över de mått som man behöver ha. Jag förstår inte varför man misstänkliggör en hel yrkeskår på det här sättet genom att säga att lantbrukarna förmodligen inte skulle förstå att de skulle behöva bygga på ett visst sätt. Det är väl självklart att varenda lantbrukare ser över på vilket sätt man behöver bygga för att kunna uppfylla djurskyddsregler av olika slag? Det är fullständigt självklart att man vill ha minsta möjliga antibiotikaanvändning i sina djurstallar, av många olika skäl men inte minst för djurens välfärds skull. Att man målar upp en bild av att just en obligatorisk förprövning av djurstallar skulle vara grundbulten i det svenska djurskyddet är ganska märkligt, om jag uttrycker mig försiktigt. I den här frågan tycker jag att man ska ha respekt för dem som talar om att regelbördan är alldeles för stor. Om man då inte kan ändra någon regel utan att gå ut och skrika att det är fara å färde av den ena eller andra anledningen kommer vi aldrig att kunna ändra några regler för det svenska lantbruket. Stå upp för att det behövs en och en regelförenkling på riktigt! Då måste man våga ta bort olika delar av de obligatoriska prövningarna för att nå ett bättre resultat. Man måste bygga in det som jag trodde att regeringen lyfte in, nämligen en mer tillitsbaserad styrning, också i de här frågorna. 73 (S) replik: Tack, , för svaret! Min jämförelse med Nya handlade just om att det hade byggts ett sjukhus för människor, och det blev väldigt fel. Att bygga ett djurstall kan uppenbarligen också bli väldigt fel. Det kan krävas att man faktiskt kontrollerar saker innan man bygger. Om vi nu tycker att regler generellt är dåliga, hur kan man då argumentera från sida? Ska vi ta bort ännu fler djurskyddsregler? Ska allting vara tillitsbaserat? Djurskydd kanske inte ens är intressant längre, utan det ska vara tillitsbaserat? Jag håller med och tror, utifrån de lantbrukare jag känner, att alla lantbrukare i vill sina djurs väl. Absolut, det tror jag att vi kan vara ense om. Det vill människor. Men det är ändå så att väldigt många djur far illa. Hade vi inte haft några regler hade ännu fler djur farit illa. Förprövningen är trots allt en framgångsrik modell i som experter, veterinärer och andra inte ser skäl att avskaffa, utan det verkar vara något som , , har hittat på. Förprövningen är för övrigt också gratis. Vi hörde här att det hade kostat massor med pengar för någon som skulle bygga ett häststall. Men förprövningen är gratis. Den kan försena en byggnation, så att man får vänta en månad eller två, men den är gratis. Den är alltså en tjänst för lantbruken. 74 (C) replik: Tack, , för möjligheten att korrigera, om det nu var någon som uppfattade att jag blandade ihop de olika byggloven i mitt anförande. Jag nämnde bygglov för djurstallar och jämförde vad som gäller för en maskinhall respektive ett ridhus, men det handlade inte om förprövning, utan det var en annan bygglovshantering jag menade där. Men tack för att jag fick möjligheten att rätta till det! nämner och säger att det uppenbarligen blev väldigt fel. Men sedan var det väl mycket som blev väldigt rätt också. Det är ju ett högteknologiskt sjukhus som bedriver en fantastisk vård . Men det tillhör en annan debatt, och det är kanske ett annat utskott som ska ta hand om de delarna. Jag tycker nog att man också där ska hyfsa debatten lite och se på de fördelar som det har inneburit att man har kunnat bygga den typen av sjukhus. har man lyft in delar där man på olika sätt vill förenkla för djurhållare. Jag nämnde hästnäringen som en del som man vill titta på. Där förutsätter jag att regeringspartierna tillsammans med och Liberalerna kommer att fortsätta att i det arbetet också lyfta in förenklingar för djurhållare. Jag har väldigt svårt att se att just obligatorisk förprövning av djurstallar skulle vara det allena saliggörande eller grundbulten när det gäller antibiotikaanvändningen. Jag vill vända mig mot det synsättet. Jag säger absolut inte att man ska ta bort djurskyddsregler när jag talar om tillit, men jag nämnde de olika branschspecifika programmen i mitt anförande. Fjäderfäbranschen har till exempel gått i bräschen för de frågorna i vårt land. Där finns det möjligheter att skapa ännu större kunskap tillsammans med de professioner som finns runt lantbruket. Också de veterinärer som nämnde är viktiga att ta med i det arbetet. 75 (V): Jag yrkar bifall till reservation 19. Vi har fått en ny djurskyddslagstiftning, och det är bra så. Vi välkomnar många av de nya punkter som finns med i den men menar att flera åtgärder bör vidtas för att stärka även den nya djurskyddslagstiftningen. debatterade jag och landsbygdsministern här i kammaren om en förbättrad djurskyddskontroll. Den senaste tidens skrivningar i medierna om kycklingar som utsätts för onödigt lidande i samband med slakt föranledde den debatten. Vi behöver ju inte gå in på närmare detaljer om de 1 800 kycklingar som skadas – alltså över en halv miljon kycklingar – och det enbart på ett av slakterier. Hur omfattande problemet med skadade kycklingar är sett till hela är okänt. I stoltserar vi, som många här redan har sagt, med att vara ett föregångsland när det gäller en ambitiös djurskyddslagstiftning. Men om kontrollen av djurskyddslagstiftningen inte fungerar och efterlevnaden därmed inte garanteras innebär en strikt lagstiftning inte mycket för djurens faktiska välmående. kom ca 13 000 anmälningar om brister i djurhållningen in till länsstyrelserna. Av dessa kontrollerades bara på plats av , enligt uppgifter från . Det är tydligt att länsstyrelserna inte mäktar med sitt kontrolluppdrag. Därmed inte sagt att de kontroller som görs utförs dåligt. Åtgärderna för att råda bot på detta kan vara flera – antingen ökade anslag till länsstyrelserna så att de klarar av att genomföra de kontroller de ska göra eller att man ser över om det finns andra sätt att genomföra kontrollerna på för att avlasta länsstyrelserna. tror inte på ökat antal självkontroller, som används för att minska kontrollkostnaderna för slakterierna. Kontrollerna bör i möjligaste mån göras av oberoende part. Frågan är då vilken part som är mest lämpad för att också få ett helhetsperspektiv för . Vi vet att den storskaliga kycklingköttsindustrin är förenad med en lång rad risker för kycklingarnas välmående. Den snabba tillväxten gör det svårt för kycklingarnas ben att orka hålla upp den egna kroppsvikten. Kycklingarna lider av trängseln i stallarna, och den maskinella insamlingen av kycklingar inför transport till slakt är en faktor som ökar risken för att de ska få brutna vingar. Det är inte ovanligt att kycklingar kläms fast med vingar och tår i de små trånga burarna vid lastning inför transport. På så vis blir kycklingtransporterna till slakteriet både stressande och plågsamma, något som inte är förenligt med djurskyddslagen. har föreslagit förändringar i lagstiftningen för att minska djurens lidande. Det handlar om större möjlighet till utevistelse och möjlighet till naturligt beteende. Ökad tillsyn och minskad köttkonsumtion är andra parametrar som är viktiga. Man skulle också behöva ställa om tillvägagångssättet inom kycklingköttsproduktionen. Det handlar om att använda raser som växer långsammare, om en minskad transporttid för levande kycklingar och om en övergång till transport av kött i stället för kycklingar. Det är också helt klart att det behövs tydligare direktiv till länsstyrelserna om att prioritera kontrollen och uppföljningen av åtgärder där brister i djurhållningen har konstaterats. I betänkandet fastslås att förprövningen av djurstallar ska tas bort. Det är ett förslag som kommer från den borgerliga sidan i ett försök att skapa regellättnader för djurägare. Ambitionen må vara god, men resultatet riskerar att bli det motsatta. Förprövningen har funnits och innebär att landets länsstyrelser granskar ritningar av djurstallar från djurskyddssynpunkt innan en ny‑, till- eller ombyggnation görs. Syftet är att förebygga djurskyddsproblem genom att man bygger rätt från början och att skydda bönderna från felaktiga investeringar. Tas förprövningen bort är risken stor att vi får nybyggda stallar som inte lever upp till svenska djurskyddsregler. Vi anser att förprövningen kan utvecklas. Men den bör inte avvecklas. Jag hörde vad sa i sitt anförande: att en djurägare vid sina sinnens fulla bruk inte skulle bygga ett felaktigt stall eftersom det skulle skada djuren och skada verksamheten. Jag tror att hon i stort har rätt. Jag tror inte heller att en majoritet av landets djurägare nu kommer att tänka: Jippi, nu får jag bygga precis som jag vill. De kommer inte att sitta och gnida händerna i glädje över att få bygga trånga och dåliga djurstallar. Men till skillnad från tror ändå att förprövningen är en viktig del i att förhindra att vi bygger fel och att det är lättare att göra rätt från början än att i efterhand rätta till. Hade det aldrig blivit fel och hade vi inte varit människor hade vi inte behövt ha kontroll över huvud taget, varken före eller efter. När införde förprövningen var ett av få länder som valde att ha just ett förbyggande förhållningssätt i fråga om djurskyddet. Det gör att vi förebygger inhysningssjukdomar och miljöbetingade sjukdomar hos lantbruksdjur i stället för att i efterhand försöka behandla dessa. Till skillnad från krav på att bygga om i efterhand är förprövningen gratis och en fördel för många djurägare. Avslutningsvis kan vi konstatera att det trots en ny djurskyddslagstiftning finns flera punkter som saknas förutom det jag redan har tagit upp, som vill se arbetas in i djurskyddslagstiftningen. Det handlar bland annat om ett totalt förbud mot vilda djur på cirkus, införande av obligatorisk id-märkning och registrering av katter och möjligheter för fler lantbruksdjur inom animalieproduktionen att ha tillgång till utevistelse och naturligt beteende. Det handlar också om det återkommande kravet på ett förbud mot minkfarmning. Då har jag nämnt några saker. Jag blev glad när i sitt anförande lyfte upp just det stycke i djurskyddslagstiftningen som handlar om djurens möjlighet till naturligt beteende. Jag hoppas att regeringen går från ord till handling och också lyssnar på vetenskapen, som talar om att minkarnas ohälsa inte går att komma till rätta med genom lagstiftning utan att ett stopp är rätta vägen. Jag hoppas nu att regeringens fina ord ger oss just detta och att vi snart ser ett förslag från Socialdemokraterna och om ett förbud mot minkfarmning. har en djurskyddslagstiftning att vara stolt över. Vi gör mer än de flesta, men det betyder inte att vi kan eller bör luta oss tillbaka. Vi behöver fortsätta att bana väg för ett bättre djurskydd i och hela . 76 (KD): Jag står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 9. Den svenska djurhållningen ska präglas av höga djurskyddsambitioner. En bra skötsel och god hygien i djurhållningen ger inte bara bättre djurskydd utan också hög livsmedelskvalitet. I en internationell jämförelse har en bra djurskyddslagstiftning. Detta är givetvis bra men medför att djuruppfödare i har högre kostnader än deras konkurrenter i andra länder. Bönder i vissa andra länder kan, till följd av lägre djurskyddskrav, sälja sina produkter till ett lägre pris. För att svenska bönder inte ska missgynnas är det viktigt att djurskyddslagstiftningen harmoniseras inom EU genom att EU-kraven skärps. Strävan måste vara att svenska bestämmelser på djurskyddsområdet ska tjäna som vägledning för arbetet inom EU. Det är inte minst viktigt att befintliga regler också efterlevs. blev rutinmässig kupering av grisarnas svansar förbjudet inom EU. Trots detta får, enligt EU:s livsmedelsmyndighet , den allra största delen av grisarna inom EU sina svansar bortklippta. har framhållit att direktivet mot svanskupering inte efterlevs. är det enda land där grisarna fortfarande kan slå knorr på sin svans. Vi har fantastiskt duktiga jordbrukare i vårt land. När antibiotikaanvändningen ökar i princip hela EU och runt om i världen minskar användningen i . låter det ungefär som att det är tack vare oss politiker här i kammaren som det är så, men så är det inte. Naturligtvis är det våra svenska bönder som vi ska tacka. Tack vare dem är bäst i EU på att använda minst antibiotika i djurhållningen. Denna fråga är en ödesfråga för vår värld och hela mänskligheten. Antibiotikaresistenta bakterier utgör ett stort hot mot människors hälsa. Allt fler bakterier utvecklar resistens mot allt fler mediciner. har väldigt lite ny antibiotika tagits fram under . Konsekvensen blir att vi riskerar att åter få uppleva att tiotals miljoner människor dör i infektionssjukdomar som lätt kan botas med antibiotika. Även många kirurgiska ingrepp blir i praktiken omöjliga på grund av infektionsrisken. beräknas minst 700 000 människor dö på grund av resistenta bakterier. Ja, ni hörde rätt: 700 000 människor. Orsaken till den ökande antibiotikaresistensen är den omfattande överanvändningen av antibiotika. Två tredjedelar av all antibiotika globalt ges till djur. I står djurhållningen för ungefär en sjundedel av antibiotikaanvändningen. I vårt land får alltså djuren betydligt mindre antibiotika än i andra länder – detta tack vare ett aktivt djurskyddsarbete som minskar risken för sjukdomar samt strikta nationella regler för antibiotikaanvändning. Tyvärr är vi inte självförsörjande i fråga om livsmedel. Det kött vi importerar kommer från djur som är uppfödda i länder där det är betydligt högre antibiotikaanvändning än vad som är lagligt i . Exempelvis är av allt griskött som konsumeras i importerat. Den genomsnittliga antibiotikaanvändningen per djur inom EU är ca 14 gånger högre än i . Men det finns skräckexempel på länder som använder 30 och upp till 40 gånger mer antibiotika per djurenhet än . Olika regeringar och enskilda Europaparlamentariker har tryckt på för att minska antibiotikaanvändningen inom djurhållningen i EU. Det konkreta resultatet i form av mängden använd antibiotika per djurenhet är dock inte tillfredsställande. Även om steg tagits i rätt riktning är användningen fortfarande alldeles för hög i . förbjuder EU-reglerna att antibiotika används i tillväxtfrämjande syfte. Men det går för sakta. Mer måste till. Ett exempel som driver är att det på Europanivå ska införas en regel om att veterinärer inte får tjäna pengar på att förskriva antibiotika. Så är det faktiskt i exempelvis . På global nivå är situationen ännu värre. Mellan väntas användningen av antibiotika inom djurhållningen öka . Störst ökning väntas det bli i , men även i länder som , , och beräknas användningen öka. Det är uppenbart att det behövs nya grepp och ny politisk energi för att undvika att mänskligheten hamnar i ett läge där vi kan använda antibiotika för att behandla sjukdomar. Det görs mycket när det gäller information, ökad medvetenhet, förebyggande av infektioner med mera. Men den övergripande bilden är ändå att det behövs kraftfulla politiska styrmedel för att bryta den alarmerande globala överanvändningen av antibiotika inom djuruppfödningen. har efterlyst politiska initiativ på högsta nivå för att få bukt med den omfattande utdelningen av antibiotika till djur. Här visar svenska bönder på lösningar på ett mycket stort problem. Det är säkert ingen som har missat att vi har antagit en livsmedelsstrategi i denna kammare. I strategin talar vi om att utveckla jordbruket i stället för att avveckla. Ett av livsmedelsstrategins huvudområden är regler och villkor. Risken är uppenbar att många bönder tröttnar och lägger ned sin produktion på grund av allt regelkrångel och pappersarbete. Många bönder jag har talat med undrar: När ska vi se eller åtminstone förnimma resultatet av livsmedelsstrategin? Ja, det undrar jag också. Det har gått utan några synliga resultat. Därför är det en stor glädje att vi får en majoritet för förslaget att ingen förprövning vid ny‑, om- eller tillbyggnad ska ske. är reglerna för hur djurstallar ska byggas alltför detaljerade. I stället bör ökat fokus ligga på funktion och djurvälfärd. Det är en början helt i linje med livsmedelsstrategin, som vi var överens om. Det är otroligt viktigt att vi får se mer verkstad, inte mindre, och jag hoppas att regeringen kommer med detta framöver. Lönsamheten måste öka, och konkurrenskraften måste stärkas. Jag vill avsluta med att säga hur viktigt det är att vi är stolta och tacksamma över det arbete som våra svenska bönder utför runt om i vårt land. 77 (S) replik: Jag ville ge chansen att än en gång betona och beskriva sitt ställningstagande att avskaffa förprövningen av djurstallar. Det är trots allt denna fråga som har blivit det som debatten handlar om, eftersom vi kommer att ha en omröstning om det alldeles strax.