prot · H60973 · 2019-04-04 00:00:00 — Diskriminering slår igenom i samhället på en mängd olika plan, så jag håller helt med om att vi behöver jobba brett med frågorna. Jag tror också att det är oerhört viktigt att vi inte minst på våra arbetsplatser kommer framåt när det gäller diskriminering av olika slag. Vi har också stora problem med till exempel sexuella trakasserier, vilket är något som har blivit mycket synliggjort under de senaste ett och ett halvt åren. Här finns mycket att göra. Skärpningen kommer att bli en viktig del i detta. beredskap för en hård brexit 62 (S): Min fråga går till EU-minister . Turerna kring brexit har varit många. Trots att kvarstår till nu beslutade utträdesdag ur EU finns fortfarande inget utträdesavtal på plats. Vi ser en uppenbar risk för en hård brexit, det vill säga att lämnar EU utan avtal. Följderna av ett oordnat sådant utträde skulle innebära allvarliga konsekvenser för inte minst de hundra tusen svenskar som arbetar eller bor i . Våra medborgare skulle riskera att stå utan rätt till sjukvård, nekas tillgång till medicin eller inte kunna ha möjligheten att avsluta påbörjade utbildningar. Tusentals svenska pensionärer skulle kunna bli av med sin pension. Det finns skäl för oro. Därför är min fråga till statsrådet följande: Har beredskap för en hård brexit? 63 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Jag vill säga att har en hyggligt bra beredskap inför detta som vi hoppas kunna undvika, det vill säga en hård brexit. Jag hade tillsammans med statsministern tillfälle att träffa EU:s chefsförhandlare för att resonera om det aktuella läget. Det är sant att om ingenting annat händer kommer att lämna EU utan ett avtal. Vi har förberett oss: har fattat eller är i färd med att fatta beslut och regeringen har antagit förordningar som innebär att vi på ett hyggligt sätt gör det möjligt för svenska medborgare i att få ungefär samma villkor, åtminstone under en övergångstid, och också för de britter som bor i att få sådana villkor. Det kommer dock att bli problem. Det kommer också att bli problem vid gränsen. I hamnen i ska alla varor som fraktas mellan och tullkontrolleras och tullbeläggas. Det blir alltså svårt. 64 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Det är viktigt och positivt att regeringen har en beredskap och en uttänkt plan för en hård brexit. Men precis som statsrådet säger kommer konsekvenserna att finnas där alldeles oavsett vilken form av brexit som man landar i. Konsekvenserna kommer att finnas för alla medborgare i hela EU. Jag har även en följdfråga. Hur kommer gemene man i att känna av brexit? 65 Statsrådet (S): Om det blir en hård brexit av det slag att man kraschar ut ur EU tror jag att det kommer att märkas på möjligheten att få tillgång till brittiska produkter till samma pris som . Möjligheten att få avsättning för svenska varor i kommer naturligtvis att bli sämre. Det kan få återverkningar på både jobb och priser i det här landet. Detta kan alltså bli en direkt följd under en övergångstid. Sedan ska vi naturligtvis också framöver ha en bra relation med , även om de kraschar ut. Men det kommer att ta tid, särskilt när det gäller att arbeta upp det förtroende som behövs. Omställningen till ett hållbart skogsbruk 66 (MP): Min fråga går till landsbygdsminister . I har vi skog. Den största delen av vår yta är alltså trädbeklädd. Men vi har väldigt lite naturskog. Trycket på skogen är väldigt högt, och av skogen är . har ersättningen för virke mer än halverats, enligt . Den har gått från per kubikmeter till . Det är den enskilda markägaren som missgynnas som de stora bolagen gör miljardvinster. Vi måste överge eran då vi industrialiserar naturen på bekostnad av livets mångfald och den enskilda brukarens ekonomi. Hur tänker landsbygdsminister jobba för att så snabbt som möjligt ställa om till ett hållbart skogsbruk? 67 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Skogen är en av våra viktigaste naturresurser. Den rymmer väldigt stora värden som måste kunna jämkas samman. Det här är en viktig del för vår basnäring. Stora delar av vårt bnp genereras genom att vi har ett hållbart skogsbruk som möjliggör att vi kan ha högförädlade produkter. är skogen hemvist för biologisk mångfald, och den ger oss möjlighet till rekreation, hälsa och så vidare. Skogen utgör också en del av lösningen på klimatutmaningen. Vi har en politik som tar ett samlat grepp om hur vi ser till att alla dessa värden kan samsas och utvecklas. Det är en ytterst prioriterad fråga. Vi har för avsikt att förbereda en produkt om hur vi jobbar vidare med skogsfrågorna och kommer att komma tillbaka till med den. 68 (MP): Tack för svaret! Jag vill upplysa om att skogen står för av bnp medan turismen håller på att gå om, vilket jag tycker är väldigt spännande. har ca 44 000 personer skrivit under skog. Medborgarna kräver där att ställer om till ett hyggesfritt skogsbruk. Med ett hyggesfritt skogsbruk kan både turismen och rekreationsvärdena bibehållas. Hur tänker regeringen gå vidare i sitt jobb för att lyssna in medborgarnas krav vad gäller ? 69 Statsrådet (S): Vi lyssnar in alla de synpunkter som kommer in och försöker i alla lägen att göra samlade bedömningar. är ju ett statligt bolag som ska verka under marknadsmässiga villkor. Men som alla andra statliga bolag och myndigheter förväntas det givetvis vara en föregångare. Jag utgår från att man där tar sitt ansvar och lyssnar in dessa synpunkter. Politiken väver sedan samman alla de delar som behöver vägas samman i något som blir bra. Åtgärder mot bostadsbristen bland unga 70 (M): Inför kommunvalet fick frågan av de tre O:na om vilka råd han hade att ge till ett ungt par som stod i begrepp att bilda familj och saknade bostad. Statsrådet har också fått samma fråga sedan han tillträdde som bostadsminister. I Aktuellt blev svaret att han önskade att det fanns ett magiskt trollspö så att vi kunde lösa situationen här och . Till skillnad från Per tror jag inte att det krävs ett trollspö. Däremot behövs konkreta politiska förslag, fru talman. Jag tror dock att vi alla kan vara överens om problembilden. har en enorm bostadsbrist som slår hårdast mot dem som inte finns på bostadsmarknaden, bland annat ungdomar. finns det byggare som vill bygga fler bostäder för unga, men de säger att det är för svårt då byggreglerna i är komplexa och kostnadsdrivande. presenterade statsrådet sitt enda konkreta förslag för hur byggreglerna ska mildras, nämligen att det ska bli lättare att bygga altan utan bygglov. Min fråga till bostadsministern är därför: På vilket sätt blir det lättare för ungdomar att få bostad genom att man minskar kravet på bygglov för altaner? 71 Statsrådet (MP): Svaret är att detta inte är en åtgärd som i sig gör det lättare för ungdomar. Det kan i och för sig göra att de kommunala handläggarna avlastas från den administration som detta skulle innebära. De kan då ägna sin tid åt andra byggplaner, vilket på kan underlätta något. Självklart är detta inte någon del av regeringens bostadspolitik, utan vi behöver göra betydligt mycket mer. Vi har en utredning som jobbar intensivt och har gjort det . Den kommer att komma fram med förslag om modernare byggregler för att vi ska kunna se till att dessa är anpassade till dagens förhållanden. Vi har också en aktiv bostadspolitik där vi stöder byggandet av små, kostnadseffektiva hyresrätter med rimlig hyra. Vi ska även göra en stor skatteöversyn. Där ska bostadsmarknadens funktionssätt vara styrande för att få igång bostadsbyggandet. Det är frustrerande nog tyvärr så att bostadspolitiken inte levererar . Det tar ett tag innan man ser utvecklingen av den. Vi har ett byggande som ligger på en högre nivå än vad vi har sett historiskt, vilket i sig är glädjande för inte minst dem som söker bostad. 72 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Jag kommer från . Där var kötiden i den kommunala bostadskön , eller , i den mest populära stadsdelen . I den minst populära stadsdelen var tiden , eller . Om inte trollspön eller altaner är svaret när det gäller att få ned bostadsbristen för unga, vad är den första åtgärden som bostadsministern vill vidta för att få ned kötiden och få upp byggandet av bostäder för unga? 73 Statsrådet (MP): Man ska inte blanda ihop det. Att stå i bostadskön är inte samma sak som att man har en akut bostadsbrist. Många som står i bostadskön har faktiskt en bostad och en trygghet på bostadsmarknaden. Därmed inte sagt att problemet inte finns. Det är många som söker bostad och har en akut situation. Då behövs det också konkret, handlingskraftig bostadspolitik. Den här regeringen har infört en aktiv bostadspolitik där vi nu lägger mycket pengar på att just stimulera fram bostäder som annars inte skulle ha byggts – bostäder med rimliga hyror som passar just för ungas förhållanden. Detta är en politik som har saknats länge och där alliansregeringen inte kom med svaren. Bekostandet av EU:s finansiella instrument 74 (SD): I det föreliggande förslaget till långtidsbudget finns en ny post som heter EU:s budget och ekonomiska och monetära unionen, som innehåller ett antal instrument som specifikt riktas till de länder som har eller vill ha euron som valuta. Det handlar om dels en stabiliseringsmekanism för investeringar i eurozonen, som alltså ska finansiera men inte kan ta del av, dels en så kallad konvergensfacilitet för att hjälpa andra stater att klara kriterierna för att införa euron, trots att själva syftet med kriterierna är att länderna ska uppnå en viss stabilitet själva först, och dels ett reformverktyg som ska fungera som en morot för alla stater att genomföra reformer inom planeringsterminen, vilket i stort sett alltid gör i alla fall. Med tanke på att EU-avgift kan komma att explodera under den kommande långtidsbudgeten vill jag därför fråga statsrådet varför hans regering anser att det är rimligt att svenska skattebetalare ska gå in och finansiera instrument som inte kommer att ha någon nytta av. 75 Statsrådet (S): Tack till för frågan! Hur EU:s långtidsbudget ska vara utformad och vilka instrument den ska innehålla är en stor och viktig fråga. Även om det finns förslag om att man ska ha en särskild eurozonsbudget inom ramen för långtidsbudgeten är det vår bestämda principiella uppfattning att sådant som inte kan vara med och ta del av ska heller inte vara med och finansiera. Jag instämmer när det gäller risken för att vi kan få en förhöjd avgift till Europeiska unionen om kommissionens förslag går igenom, och det är därför som vi så tydligt och med brett stöd i har lagt fast den politik som gör att vi kan driva en helt annan inriktning på budgetresultatet framöver. 76 (SD): Jag får väl säga att det är ett glädjande besked att Socialdemokraterna har en rimlig inställning i den här frågan. Vi tycker också att det är fullständigt bisarrt att ska gå in och finansiera instrument som vi över huvud taget inte kan ha någon nytta av. ”Om kommissionens förslag går igenom”, säger statsrådet. Jag undrar lite grann hur han resonerar då. Det låter lite grann som om det här skulle vara en fråga om chans eller tur. Men det är det ju inte, utan det beror på om är berett att använda vetot för att stoppa ett förslag som innehåller sådana här instrument. 77 Statsrådet (S): Det är ett faktum att EU:s långtidsbudget måste bestämmas med enhällighet. Europeiska rådets 28 medlemmar, eller kanske 27 vid det laget, som ska sitta den sista kvällen och göra upp det här måste komma överens. Det är klart att då kan man säga att alla länder har ett veto. Men det är också en plikt för alla att komma överens, och då blir det ett givande och ett tagande. Det kommer att bli ett svårt arbete, men med det breda stöd som finns i tror jag att det kommer att gå väl. Stöd till offer för våld i nära relationer 78 (C): Min fråga riktar sig till statsrådet , och jag vill tala om våld i nära relationer – våld mot kvinnor, detta otyg som på något konstigt sätt finns kvar i ett modernt , fast det borde höra hemma på samhällets soptipp. Var fjärde kvinna utsätts för våld i en nära relation. Vart sjunde barn berörs, det vill säga blir slaget eller ser sin mamma bli slagen. Enligt kriminolog dödades kvinnor. Kommunerna har ansvaret för att skydda kvinnor som utsätts för våld. Men hur ser det egentligen ut i våra kommuner? Många har inget eget skyddat boende. Många diskuterar huruvida de ska stödja ansökningar från kvinnojourer i större kommuner. Därför är jag oerhört glad över att vi har ökat stödet i enlighet med januariavtalet till just kvinnojourer. Men det är någonting som gnager, för varför ska kvinnojourer söka sin egen ekonomiska fortlevnad när vi vet att det faktiskt ser så olika ut i landet och kan slå så olika för kvinnor som behöver stöd? Hur ser ministern på det faktum att skyddet för våldsutsatta kvinnor är så ojämlikt över landet? Hur ska det åtgärdas? 79 Statsrådet (MP): Tack, , för den väldigt viktiga frågan! Det är såklart oerhört centralt att oavsett var i man lever ska man få skydd och stöd om man utsätts för våld i nära relationer eller hedersrelaterat våld och förtryck. Vi gör nu en satsning i samarbete med och Liberalerna på för att bekämpa våld i nära relationer. Men att ge skydd och stöd är, precis som poängterar, en fråga som ligger på den kommunala nivån. Jag tror därför att vi också behöver se vad vi kan göra på den nationella nivån för att på olika sätt stimulera utvecklingen i kommunerna, ge stöd på olika sätt och också samverka kring vad som fungerar bra och vad vi kan lära av varandra. Det är en självklarhet att man måste kunna få skydd och stöd var man än bor i landet, så jag vill tacka riksdagsledamoten för att hon lyfter upp den viktiga frågan. 80 (C): Tack för svaret! Jag tycker att det är oerhört viktigt att man fokuserar och verkligen kommer till kärnan: Vad är det för skillnad mellan olika verksamheter? Om man har ett missbruk har kommunen ett ansvar för att se till att man får det skydd eller den behandling man behöver. Dessa verksamheter utförs av andra aktörer än i regi, men de behöver märkligt nog aldrig söka pengar för sin egen överlevnad. Någonstans måste vi komma åt strukturen i det här, och jag skulle gärna vilja att ministern utvecklade sin syn på detta lite. 81 Statsrådet (MP): Det är ett faktum att den ideella sektorn i har tagit ett oerhört stort ansvar när det gäller att bekämpa och hantera konsekvenserna av det här våldet. Kvinnorättsrörelsen har här tagit ett ansvar som ytterst vilar på det offentliga, och där kan vi inte backa – det är det offentligas ansvar. Det offentliga har såklart ett väldigt stort ansvar för att ge civilsamhället goda förutsättningar att göra sitt jobb. Jag förstår att man kan bli provocerad av det faktum att kvinnojourerna inte alltid har de möjligheter som de behöver, för de gör ett väldigt viktigt arbete. Regeringens inställning till upphovsrättsdirektivet 82 (KD): röstade igenom upphovsrättsdirektivet med en knapp majoritet. Bland svenska partier är det bara Socialdemokraterna som är för detta direktiv. Resterande svenska partier röstade emot detta i parlamentet. Här har regeringen först varit kritisk men sedan plötsligt ändrat sig i frågan, då ni godkänt direktivet på ministernivå. har framfört kritik mot att regeringen inte har inhämtat tillräckligt med stöd i för detta godkännande. Min fråga till EU-minister är om man kommer att inhämta stöd i här frågan och, om så är fallet, att resultatet blir att ståndpunkt att vara emot förslaget även kommer att bli ståndpunkt i ministerrådet framöver. 83 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Jag har tidigare under den här frågestunden kommenterat samma frågeställning, och svaret nu är detsamma: Inför omröstningen i ministerrådet kommer regeringen att samråda med på det sätt som alltid sker. Vi kommer att tala om vilken inriktning regeringen har. 84 (KD): I näringsutskottet gav vi regeringen ett stort och fritt mandat i den här frågan, men det är också ganska svårt för oss övriga partier som inte ingår i regeringsunderlaget att kalla till överläggningar om vi inte ser att regeringen tänkt byta åsikt. När och varför bytte regeringen åsikt i frågan? 85 Statsrådet (S): Jag vill inte skriva under på den beskrivning som gör här. Såvitt jag har förstått har det tvärtom varit en löpande och öppen information till utskottet längs hela resan. kommer också det slutliga ställningstagandet att göras i . Regelverket för handel med nybyggda bostadsrätter 86 (S): Min fråga är till minister . Det är en konsumentfråga med bäring på bostadsrätter. har medierna, bland annat P1:s konsumentprogam Plånboken, uppmärksammat att det blir allt fler tvister mellan företag som säljer nya bostadsrätter och köparna. Det kan handla om lite olika saker. Det kan till exempel vara att man inte är nöjd med den kvalitet och den standard som har utlovats. Det kan till exempel vara lite klena innerväggar eller att det är annat material i snickerierna än vad man har sett i prospektet. Det kan kanske vara än mer allvarligt som att bostaden inte ens är klar när man har förväntat sig att få tillträde till den. Det är förstås jobbigt både för köparna och också för säljarna att behöva tvista i de här frågorna. Min fråga är: Hur ser ministern på problematiken, och vad kan göras? 87 Statsrådet (MP): Tack, , för en viktig fråga! Ett bostadsköp är ofta den största affären vi gör i vårt liv. Då är det viktigt att se till att regelverket så långt det är möjligt verkligen gör att vi undviker tvister, svårigheter och osäkerhet. Här är det olika intressen som ibland står emot varandra. Den som bygger har ganska stora affärsrisker. Det är stora investeringar som görs. Man vill känna en trygghet att man också har någon som köpare i slutändan. Lagen erkänner nu förhandsavtal som gör att man kan hantera affärsrisker vid nybyggnation. Men det måste också ställas krav på byggbolagen i andra ändan. Man måste minska osäkerheterna genom att till exempel informera, utforma avtalet på ett bra sätt och också planera byggarbetet så att man faktiskt levererar det man har kommit överens om. Här har det funnits tvister. De pågår fortfarande. har till exempel i en dom uttalat att en försening efter att man skulle ha fått tillgång till lägenheten inte är att se som en skälig tid, och då har man också möjlighet att upphäva avtalet. Det är en rättspraxis som håller på att utvecklas. 88 (S): Jag tackar ministern för svaret. Min följdfråga handlar precis om det som ministern berörde, nämligen att avtalen uppfattas som ganska svårtolkade. Det gäller speciellt för köparen. Det är inte så lätt att förstå vilka rättigheter man har. Jag undrar därför om ministern ser om det finns möjligheter till förbättringar också i avtalen. 89 Statsrådet (MP): Där tror jag det finns stora möjligheter att förbättra. När marknaden ändras så ändras också villkoren och behoven. Där hoppas jag att vi i dialog tillsammans med byggbolagen kan se till att man effektiviserar avtalen och att inte minst informationsgivningen blir bättre. Här berörs även den ekonomiska situationen. Det gäller till exempel att man får tydlig information inte bara om de egna skulderna utan också om föreningens skulder när man går in i en bostadsrättsförening, vilket är en otroligt viktig konsumentfråga. När det gäller tiden, som har varit mest på tapeten, pågår nu en praxisutveckling i domstolarna. Hot och trakasserier mot svenska djurhållare 90 (M): En stor del av vårens debatt har präglats av hot och trakasserier som djurhållare och företagare utsätts för av djurrättsaktivister. börjar det äntligen bli vår. Med det är det för våra kor att komma ut på grönbete. Många bönder öppnar sina gårdar och arbetsplatser för allmänheten under kosläppen. Det är ett sätt att under ganska trevliga former visa upp sin verksamhet och svensk djurhållning för allmänheten. hotas denna öppenhet återigen av djurrättsaktivister runt om i landet som helt öppet förbereder sig för att trakassera både djurhållare och barnfamiljer under dessa tillfällen. Konsekvensen blir att bönder låter bli att bjuda in till öppna gårdar, och en öppen verksamhet kommer att ske bakom lyckta dörrar. Min fråga till landsbygdsministern är därför: Hur har ministern arbetat för att minska hoten mot svenska djurhållare? 91 Statsrådet (S): Tack, , för en väldigt viktig fråga! Först vill jag säga att den inte hanteras på mitt departement eller under mitt ansvarsområde. Det är justitieminister som har den här typen av frågor. Men givet att det rör en grupp som ligger på mitt område, alltså förutsättningar för lantbrukare att bedriva sin verksamhet, har jag givetvis följt frågan väldigt noga, och vi har också dialog. Det som man har gjort direkt redan nu är att man har vidtagit ett antal olika åtgärder där man tittar på straffbestämmelser för detta. Jag vill vara väldigt tydlig med att jag tar stort avstånd från att man gör den här typen av aktiviteter som en grund för att försöka göra en politisk ståndpunkt eller någonting annat känt. Det är oerhört viktigt att vi gemensamt är väldigt tydliga med att det inte är okej och att vi jobbar med alla de verktyg som finns för att komma till rätta med det. Jag är beredd att fortsätta att titta vidare på frågan. Den är mycket prioriterad. 92 (M): Tack, ministern, för svaret! Jag har vid tidigare debatter i kammaren noterat att regeringen delar min syn på det problem som finns med djurrättsterrorister. Men fenomenet fortsätter att spridas över landet. Det är akut . Tyvärr räcker det inte med att bara lyssna in problematiken och förbereda åtgärder. Jag känner att regeringen inte riktigt är där än att sätta ned foten och ta tag i detta viktiga problem. 93 Statsrådet (S): 30 sekunders talartid är kort när man vill debattera viktiga frågor. Jag vill ändå konstatera att vi har gjort ett antal olika saker. Vi har skärpt straffen för den här typen av åtgärder. Vi har gett polisen tydliga instruktioner via regleringsbrevet att det ska prioriteras. Vi följer frågan väldigt noga och har dialog med LRF om lämpliga verktyg för att komma till rätta med problemet. Politiken har också samfälligt varit väldigt tydlig med att det inte är okej. En minskning av vildsvinsstammen 94 (KD): En fråga som är väldigt stor för många av oss boende på landsbygden är den stora vildsvinsstammen. För jordbruken i vissa län är den det absolut viktigaste och största bekymret. Vi talar om skador för bara inom jordbruket. Utöver det kommer kostnader för trafikolyckor och förstörda trädgårdar. Med milda vintrar och en god tillgång till mat fullkomligt exploderar vildsvinsstammen. Vi vet också att den fruktade afrikanska svinpesten drabbar många länder i och kan komma att även drabba . fälldes 112 000 vildsvin. Men rapporter som gjorts visar att det behöver skjutas åtminstone dubbelt så många för att hålla stammen i schack. Min fråga till landsbygdsministern är om det är en prioriterad fråga för regeringen att minska vildsvinsstammen i . 95 Statsrådet (S): Tack så mycket för frågan, ! Det var en lätt fråga. Ja, det är en prioriterad fråga för regeringen att hantera detta. Vi fattade beslut i ett första steg, jag tror det var , att man ska underlätta och effektivisera jakten på vildsvin genom att man kan jaga och använda termiska sikten. Man kan använda andra typer av verktyg när man jagar som gör det lättare, effektivare och säkrare. Det ligger redan nu ett uppdrag som kommer att redovisas om hur man kan ta ytterligare steg för att exempelvis se till att kunna sälja i affärer och underlätta de processer som gör att du ökar intresset för jägare att vilja jaga vildsvin. Det kommer att krävas att man möjliggör det men också att det finns någon som vill göra det. 96 (KD): Tack, ministern, för svar! Det är glädjande att höra att regeringen har åtgärder. Det är bråttom. När man är ute och möter många bönder hör man inte bara att lönsamheten är dålig. Vildsvinen gör att många säger: är det nog, jag slutar. Jag önskar ännu mer åtgärder. Om jag får önska själv vill jag se fler snabba åtgärder för att verkligen ta tag i frågan på ett akut sätt. 97 Statsrådet (S): Svaret är att vi gör ett antal saker.