prot · H70933 · 2019-11-15 00:00:00 — Ni i har i alla situationer alltid prioriterat skattesänkningar framför välfärdsreformer, och så använder ni er nu av den här diskussionen. Det jag pekar på är att ni, när ni fick möjlighet att styra , öppnade upp välfärdssystemet för fusk och fiffel. För mig som socialdemokrat är det oerhört viktigt att se till att legitimiteten för systemen upprätthålls. När jag 2015 såg att det var på det sättet tillsatte jag därför utredning, för att se till att stoppa igen alla de hål som ni hade öppnat upp i systemet. Det stämmer att och är kvar. Men inför vi som sagt spårbarhet i hanteringen, för att man inte ska kunna hantera det med kontanter. Det ska kunna spåras, till exempel var pengarna kommer från. Folkbokföringsbrottet hade ni avskaffat. Det återinför vi. På punkt efter punkt ökar vi kontrollen av systemen och går fram med en ny, starkare lagstiftning redan från med skärpt straff för de här bidragsbrotten, ökad underrättelseskyldighet för andra myndigheter till polisen när man upptäcker att något är fel och så vidare. Vi ser till att beta av det steg för steg. Jag och skiljer oss åt genom att vill använda debatten för att komma åt välfärden som sådan. Det kommer jag aldrig att ställa upp på. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2019/20:93 om migrationsdomstolar och handläggningstider 24 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig hur jag ser på JO:s kritik mot Migrationsdomstolen i och domstolens fortsatta möjligheter att få ned handläggningstiderna. Antalet asylsökande har minskat kraftigt , men migrationsdomstolarna står fortfarande inför avsevärda utmaningar. Prognoserna för talar för en fortsatt hög men successivt minskande tillströmning av migrationsmål till domstolarna. finns en stor balans av mål som ännu inte är avgjorda. Balanserna och därmed även handläggningstiderna varierar dock mellan domstolarna, och har en särskilt ansträngd situation. Långa väntetider innebär påfrestningar för den asylsökande men även stora kostnader för samhället. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att förbättra förutsättningarna för asylsökande att få ett snabbare avgörande med bibehållen rättssäkerhet. En sådan åtgärd är att regeringen har beslutat om en proposition med förslag om att förlänga möjligheten för de förvaltningsrätter som är migrationsdomstolar att lämna över mål till andra förvaltningsrätter. Förslaget syftar till att ge domstolarna bättre förutsättningar att hålla handläggningstiderna på en rimlig nivå genom att den samlade kapaciteten hos de allmänna förvaltningsdomstolarna tas till vara. I den av beslutade budgeten tilldelade och emellertid av migrationsdomstolarnas behov utifrån den prognos som lämnades . Regeringen behövde därför tillföra ca i vårändringsbudgeten . Regeringen föreslår också ett tillskott på i budgetpropositionen . Sammantaget bedömer jag därför att regeringen har förbättrat förutsättningarna för migrationsdomstolarna att korta handläggningstiderna, även om utmaningarna är fortsatt stora. 25 (M): Tack, statsrådet, för svaret på min interpellation! kritiserade Justitieombudsmannen i för att handläggningstiderna i asylärenden var för långa. I det enskilda fall som JO kritiserade var handläggningstiden och . redovisade domstolen att handläggningstiderna för ärenden på grund av skydds- eller asylskäl i genomsnitt var 17–21 månader. Det enskilda fall som var uppe för JO:s granskning och fick kritik var alltså på intet sätt unikt. Statsrådet svarar såväl i medierna som här och att regeringens proposition om att flytta mål mellan olika domstolar tillsammans med regeringens budgettillskott har ”förbättrat förutsättningarna för migrationsdomstolarna att korta handläggningstiderna, även om utmaningarna är fortsatt stora”. Att möjligheten att fördela om ärenden ökar är givetvis bra. Men att det och regeringens tillskott skulle räcka är inte en bedömning som görs vare sig lokalt på Migrationsdomstolen i eller nationellt på . I stället säger att utan ett tillskott på i runda slängar kommer neddragningar att behöva göras, och handläggningstiderna riskerar att bli årslånga. Att åtgärderna kommer att räcka är inte heller den bild jag får när jag pratar med advokater som bland annat arbetar med migrationsfrågor i . I handlar det bland annat om neddragningar av ett trettiotal notarietjänster som kommer att försvinna. Det är tjänster som är viktiga i domstolens rekryterings- och kompetensförsörjningsarbete. Att rekrytera just kompetenta föredragande inom migrationsrätt är ett av de problemområden som domstolen beskriver i sitt svar till . Notarietjänsterna fyller alltså en viktig funktion. Min fråga till justitieministern var hur han ser på kritik och domstolens fortsatta möjligheter att få ned handläggningstiderna. Min följdfråga till justitieministern blir: Menar han att domstolarnas möjligheter att få ned handläggningstiderna och därmed undslippa fortsatt kritik från JO kommer att förbättras av att bland annat ett trettiotal notarietjänster försvinner? 26 Justitie- och migrationsminister (S): Man ska veta bakgrunden. Antalet asylsökande till har minskat kraftigt. Det föranleder att man när man kommit över pucklarna i de olika systemen kan minska bemanningen. Vi byggde ut kraftigt när vi var på toppen av puckeln. För att använda skattebetalarnas pengar på ett effektivt sätt måste man nu minska bemanningen när man nu ser att man kommit förbi den. Vi har kraftigt minskat antalet asylsökande till . Antalet asylsökande ligger just nu på den lägsta nivån , inte bara i antal utan även som andel. När styrde tog emot av alla asylsökande som kom till EU. De kom till . är den siffran . Andelen asylsökande som kommer till har alltså totalt sett minskat . Det är en följd av de åtstramningar vi gjorde , med gränskontrollerna och med id-kontrollerna, som för övrigt inte orkade rösta för. Man lade ned sina röster när det gällde id-kontrollerna. Men jag påstår att det var en av de viktigaste åtgärderna för att få kontroll över den situationen, tillsammans med den tillfälliga lag som trädde i kraft . har vi som sagt passerat puckeln. När det gäller antalet asylansökningar gjorde vi det för länge sedan. När det gäller antalet beslut av gjorde vi det . har vi passerat puckeln också när det gäller antalet överklaganden i domstol. Ökningarna av antalet ärenden möttes av ganska stora påslag när det gäller anslagen till migrationsdomstolarna. Antalet anställda på migrationsdomstolarna nästan fördubblades 2014–2018, till över 800 som vi hade . Det ledde till att man 2018 kunde avgöra 17 000 mål. Det är det högsta antalet . Eftersom det var en exceptionell situation, när så pass många kom hit, har handläggningstiderna också dragits ut. Men betar man som sagt av mål efter mål. Ett problem uppstod när och fick igenom sin budgetmotion. Då gav man nämligen inte migrationsdomstolarna de medel som de hade behövt. De hade begärt . Av och fick de 691. Det var alltså en underfinansiering av migrationsdomstolarna med – en kvarts miljard, herr talman. Min fråga till blir: Om han är så bekymrad över läget i migrationsdomstolarna varför såg han då inte till att och försåg migrationsdomstolarna med de pengar som de hade behövt ? Varför underfinansierade man migrationsdomstolarna med en kvarts miljard kronor ? Man hade råd att sänka skatten med 20 miljarder, men man hade inte råd att finansiera migrationsdomstolarna på det sätt som de hade behövt. I stället var det första vi fick göra, när vi kunde tillträda igen, att förstärka och gå in med mer pengar. Vi kom till makten igen , och i vårändringsbudgeten som vi sedan lade fram lade vi in ytterligare till migrationsdomstolarna, och lägger vi ytterligare . Vi förstärker alltså detta efter hand. För övrigt ser man att balanserna, som de ser ut just , tenderar att minska. låg antalet mål som inte hade avgjorts på över 13 000. Vid det här årets slut kommer de att ligga på ungefär 7 000, det vill säga nästan en halvering totalt sett. Vi betar alltså av mål efter mål, herr talman. 27 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Låt mig börja med att svara på frågan. Justitieministern säger till mig att vi i M-KD-budgeten inte sköt till tillräckligt mycket pengar under föregående år eftersom vi sänkte skatten. Sedan ställer han en motfråga till mig om det. Men skulle detta vara en ursäkt för att man nu inte skjuter till tillräckligt med pengar och i stället sänker värnskatten? Detta är en argumentationslinje som är lite för låg för denna kammare, tycker jag. Vi ska ju tala om sakfrågan om hur vi ser på migrationsdomstolarnas möjligheter att klara handläggningstiderna. Jag har full respekt för justitieministern om han gör bedömningen att man kommer att klara handläggningstiderna med de medel som regeringen skjuter till. Det är en åsikt som man får ha. Till protokollet måste jag dock säga att jag själv inte delar justitieministerns åsikt, utan jag tror på de verksamma juristerna i fråga om att handläggningstiderna tyvärr kommer att bli längre. Med det sagt finns det många aspekter på problemen med de långa handläggningstiderna i migrationsmål som man ändå måste beröra. Det mest uppenbara är den mänskliga. Att få stanna eller inte få stanna i som asylsökande är livsavgörande för den som berörs eller för den som väntar på besked om till exempel familjeåterförening. En annan aspekt är den krasst ekonomiska. Staten har kostnader för asylsökande som bland annat gäller boenden som ärendena handläggs. Ju längre handläggningstiderna är desto högre blir kostnaderna, herr talman. Det innebär också att besparingar på migrationsdomstolarna i ena änden riskerar att innebära fördyringar för staten i den andra änden. Att ha människor i kö är sällan en god idé, och risken är uppenbar att det man vinner på gungorna förlorar man på karusellen. Ytterligare en aspekt handlar om rättssäkerhet och integration. Jag tror att korta handläggningstider och effektiva domstolar innebär både en ökad rättssäkerhet för individen och ökade möjligheter för integration för den som får ett positivt utslag. Utifrån att såväl Migrationsdomstolen i som varnar för att regeringens budget kommer att innebära nedskärningar och förlängda handläggningstider tycker jag att regeringen spelar ett högt spel, herr talman. Att ge hela det anslag som det begär för att komma till rätta med handläggningstiderna, som bland annat JO kritiserat, är i det långa loppet kanske till och med en besparing. Det minskar väntan för den enskilde och ökar möjligheten för integration. Detta är också ett av skälen till att vi i vårt budgetförslag har valt att skjuta till pengar utifrån det som har begärt. 28 Justitie- och migrationsminister (S): Skulle det vara lågt av mig att begära att tar ansvar för sina egna beslut? Situationen var den att och trumfade igenom en budgetmotion med stöd av . I den underfinansierades migrationsdomstolarna med . Så ser situationen ut, och så var det. Jag ställde bara en fråga om det. Om ni nu vill minska handläggningstiderna och se till att fler kan anställas kan ni inte göra på det sättet, utan man får finna sig i att bli ställd till svars för sitt agerande när man går upp i en interpellationsdebatt. Detta är inte ett dugg lågt. Tvärtom är det en upplysning till allmänheten så att den får veta vilket spel spelar här. Ni i underfinansierar väsentliga myndigheter, och när resultatet sedan blir för dåligt skyller ni på regeringen. Det fungerar inte, och man kommer inte undan med det i en interpellationsdebatt. Så är det bara. Åter till sakfrågan. Det första vi fick göra när vi tillträdde var att skjuta till ytterligare , det vill säga de pengar som inte hade skjutit till. blir det som sagt ytterligare 122 miljoner. Jag ser naturligtvis att läget för migrationsdomstolarna även fortsättningsvis är ansträngt. Jag ser att vi har kommit över puckeln. Jag har noterat att balansen av icke avgjorda mål vid slutet av 2018 låg på 13 000. Enligt prognoserna kommer den att ligga på 7 100, och 2020 kommer det att handla om 5 800 mål. Vi ser alltså en successiv minskning i prognoserna för balanserna. Det tyder på att vi har kommit över puckeln som vi hade efter att väldigt många asylsökande kommit hit. När man lyssnar på skulle man nästan kunna tro att han har anslagit de pengar som migrationsdomstolarna har begärt. Men det har han inte, utan har också underfinansierat. Han lägger visserligen till lite pengar, men inte i den omfattning som migrationsdomstolarna har begärt. Han ligger faktiskt 100 miljoner under det som de har begärt. Detta innebär att han inte kan gå till migrationsdomstolarna och säga att nu skjuter till de pengar som de hade behövt. Det stämmer inte med verkligheten, vilket man ser när man läser siffrorna i budgetmotion. 29 (M): Jag tror inte att någon kan vara nöjd med de långa handläggningstiderna vid migrationsdomstolarna, särskilt inte i . Däremot blir jag inte riktigt klok på regeringens och justitieministerns inställning i frågan, herr talman. Jag hoppas verkligen att jag har fel och justitieministern har rätt om att regeringens budget kommer att innebära en minskning av handläggningstiderna vid migrationsdomstolarna i i allmänhet och i i synnerhet, så som ministern säger. Lyssnar man dock på och Migrationsdomstolen i eller på migrationsadvokater finns det ingenting som talar för att man har passerat puckeln och att handläggningstiderna nu kommer att gå ned. I ärlighetens namn verkar det bara vara justitieministern själv som tror på att han har rätt och jag har fel. Jag tackar för debatten. Jag tror att vi alla är överens om att handläggningstiderna bör vara korta, men jag tror inte att vi är riktigt överens om vägen dit. 30 Justitie- och migrationsminister (S): Man måste i en debatt som denna också vara beredd att försvara sin position. Bakgrunden är att vid inte hade någon regering, och och kunde trumfa igenom en budget. Gör man så måste man kunna försvara effekterna av detta. När man underfinansierar migrationsdomstolarna med 250 miljoner får det faktiskt effekter, herr talman. Vi lägger nu till pengar. blir det 200 miljoner, och blir det ytterligare 122 miljoner. Jag kan ärligen säga att jag vet att situationen är ansträngd, inte minst i även om man där har en domstol som har minskat balanserna väldigt kraftigt. Där har man minskat balanserna med på bara . Man jobbar alltså igenom målen, mål efter mål. Vi kommer naturligtvis att få återkomma om finansieringsfrågan även i kommande budgetar. Jag kan garantera och andra att denna regering prioriterar satsningar på de förvaltningsmyndigheter som behöver kunna fungera på ett bra sätt i stället för att bara sänka skatterna med 15–20 miljarder som och tenderar att göra. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2019/20:90 om en humanare sjukförsäkring 31 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag avser att göra för att stoppa inhumana utförsäkringar och i stället underlätta människors rehabilitering, vilka åtgärder jag avser att vidta för att de med psykisk ohälsa ska få adekvat hjälp i stället för att hamna i kläm och behandlas illa i sjukförsäkringsprocessen samt om jag kan tänka mig att ta initiativ till en bred parlamentarisk kommitté för en långsiktigt hållbar sjukförsäkring. Sjukförsäkringen ska ge ersättning vid nedsatt arbetsförmåga liksom stöd för att komma tillbaka till arbete. Det förutsätter ett ändamålsenligt regelverk och en väl fungerande sjukskrivningsprocess. Som ett led i att skapa ett ändamålsenligt regelverk har regeringen avskaffat den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Under alliansregeringen utförsäkrades människor på grund av att de haft sjukpenning . Den stupstock som detta innebar, och som ställt sig bakom att återinföra, medförde att närmare 100 000 personer tvingades lämna sjukförsäkringen trots att de var arbetsoförmögna. stannar inte utmaningarna inom sjukförsäkringen vid borttagandet av den bortre tidsgränsen. Vi har sett att den nuvarande lagstiftningen kan innebära att beslut blir svåra att förstå, vilket riskerar legitimiteten för sjukförsäkringen. Därför har regeringen tillsatt utredningen trygg sjukförsäkring med människan i centrum. Uppdraget ska slutredovisas . Jag ser fram emot att ta emot utredningens slutbetänkande. Det behövs också en välfungerande sjukskrivningsprocess som underlättar människors rehabilitering. När detta brister är det ytterst individen som hamnar i kläm. har genom sitt lagstadgade samordningsansvar en central roll. Andra viktiga aktörer är arbetsgivare, de fackliga organisationerna, hälso- och sjukvården och Arbetsförmedlingen. För att stärka individens möjligheter till rehabilitering har arbetsgivaren fått ett förtydligat ansvar att ta fram en plan med åtgärder för återgång i arbete när en anställd har varit sjukskriven . Denna lagreglerade skyldighet kombineras med bidrag till arbetsgivare för köp av arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd. Regeringen har också föreslagit att det 2020 införs en lagstadgad skyldighet för landstingen att erbjuda koordineringsinsatser till sjukskrivna patienter för att främja återgång i arbete. Ingen ska falla mellan stolarna på grund av bristande samarbete. Ett gemensamt uppdrag – ett nolltoleransuppdrag – har därför lämnats till och Arbetsförmedlingen. Det innebär att myndigheterna i samverkan ska ge stöd till individen såväl under som efter en sjukskrivning. Den ökande psykiska ohälsan är ett allvarligt samhällsproblem som regeringen tar på största allvar. Risken att drabbas av psykisk ohälsa och sjukskrivning är störst i så kallade kontaktyrken inom vård, skola och omsorg. Det är verksamheter där kvinnor arbetar i stor utsträckning. Arbetsmarknadens parter har en viktig roll i att minska den arbetsrelaterade ohälsan. Parterna har på regeringens initiativ genom avsiktsförklaringar kommit överens om att arbeta för bättre arbetsmiljö och minskad sjukfrånvaro. Detta är ett arbete som regeringen följer noga och förväntar sig resultat utifrån. Vad gäller fråga om jag kan tänka mig att ta initiativ till en parlamentarisk kommitté kan jag konstatera att en sådan fanns . Den så kallade parlamentariska socialförsäkringsutredningen lämnade bland annat förslag för en långsiktigt hållbar sjukförsäkring. Regeringen har övervägt och genomfört flera av förslagen. Jag ser därför inte behov av en ny parlamentarisk kommitté. Däremot välkomnar jag alla förslag som bidrar till en trygg och långsiktigt hållbar sjukförsäkring. 32 (SD): Jag vill börja med att tacka socialförsäkringsminister för svaret. Det är trevligt att få diskutera sjukförsäkringen med den nya socialförsäkringsministern. Utvecklingen av sjukförsäkringssystemet är djupt oroande. De människoöden där sjuka, gamla eller funktionshindrade har kommit i kläm är otaliga. Sedan Socialdemokraterna kom till makten har utförsäkringarna ökat. Många hoppades nog på att Socialdemokraterna skulle göra det bättre för de sjuka, men i stället förs nu en hårdare politik än Alliansens. Det finns mycket att kritisera den tidigare Alliansens politik för. Även om vi ser behovet av kontrollinstanser för att pröva personers arbetsförmåga i syfte att ge dem stöd i en rehabilitering, vilket också var vår avsikt med att stödja ett förslag om stärkt rehabiliteringskedja, har vi ändå landat i – och inför valet varit tydliga med – att vi inte vill återinföra stupstocksmodell. Ni måste inse att ni för en politik som är värre än stupstocksmodell. Många upplever att det i stället finns en ättestupa redan efter – långt före den gamla bortre tidsgränsen på två och ett halvt eller upp till – utan möjlighet att komma tillbaka. Regeringen utförsäkrar svårt sjuka människor, och folk mår så fruktansvärt dåligt att det till och med finns exempel på dem som har valt att ta sitt eget liv. måste sluta skylla ifrån sig på andra och ta ansvar för sin egen regerings agerande. Vi har väl alla läst om som tragiskt nog inte orkade mer efter alla avslag från . hittades hon livlös på sitt rum. Hennes storasyster säger i en artikel i en tidning att hon saknar henne . Vad jag förstår har hon tänt ett ljus för sin syster. Vi har också i tidningarna kunnat läsa om , som hade svåra ryggsmärtor efter en lastbilsolycka och som efter besked om avslag på ansökan om sjukpenning tragiskt nog tog sitt eget liv. Detta är fruktansvärt tragiskt och ofattbart. Sjukskrivningar på grund av psykisk ohälsa, framför allt stressrelaterad utbrändhet, ökar i ett skrämmande tempo, framför allt inom offentlig sektor, som statsrådet lyfte fram. Statsrådet sprider diverse anklagelser mot oss i gällande vår arbetsmiljöpolitik. Men vi satsar ju stort på detta i vår budget och våra förslag, som det är ni i Socialdemokraterna som har misslyckats fatalt med att skapa goda arbetsvillkor i offentlig sektor. De som får betala det högsta priset för detta är framför allt kvinnor. Till råga på det möts de som redan är utbrända och inte sällan deprimerade av oförståelse i ett stelbent system som inte är anpassat för dem med psykisk ohälsa. Jag anser att den här oroande utvecklingen inom psykisk ohälsa borde vara skäl nog att återuppta en parlamentarisk utredning. Så mycket har hänt . Socialdemokraterna har suttit i regering . Ni har haft alla möjligheter att reformera sjukförsäkringen. I stället har ni fört en ansvarslös politik. Att spara pengar på de sjukas bekostnad har stått över allt annat. Ni vägrar ta ansvar för de fruktansvärda människoöden er politik har orsakat. vill jag veta om socialförsäkringsministern är beredd att i nya direktiv klargöra för vad som är prioriterat. Är det att spara pengar på de sjuka och förbättra sjuktalsstatistiken, eller är det att sätta människors välmående och tillgång till vård i första rummet samt göra verklig skillnad så att färre personer ska behöva må så dåligt att de väljer att ta sitt eget liv? Detta skulle vara en akut åtgärd för att stoppa inhumana utförsäkringar. 33 (V): Sjukförsäkringen och våra socialförsäkringar ska vara kittet i den svenska modellen. Man ska kunna känna sig trygg om man blir sjuk, och det ska finnas ett system som backar upp den som är sjuk oavsett hur situationen ser ut för en när man drabbas. Så funkar det inte längre i . Den svenska sjukförsäkringen har länge haft stora brister. Tusentals människor har blivit utförsäkrade, och tusentals personer får inte rätt till sjukersättning, trots att de är sjuka. har ställt denna interpellation, trots att de själva är för en stupstock och har röstat på den moderata budget som landet delvis styrs på . Där finns väldigt lite pengar till just sjukersättningen. Man tycker att skatteklyftan mellan sjuka och dem som har jobb till och med ska öka efter den period som vi har . Det är också anmärkningsvärt att socialförsäkringsministern står här och beklagar sig över situationen. Socialdemokraterna har inte gjort någonting åt detta i regering. Snarare har man styrt i motsatt riktning. anser att den situation som vi har är en kris som borde göra att alla som vill ha ett tryggt samhälle agerar. vill att vi ska se till att den som är sjuk har rätt till sjukersättning. Att kämpa för den rätten gör människor alltmer sjuka. Personer som är cancersjuka, är psykiskt sjuka eller lider av andra kroniska sjukdomar blir alltså sämre för att de nekas rätten till sjukpenning och sjukersättning. Vi vill också se till att man får en högre ersättning om man har sjukersättning. För dem som får den här rätten är det väldigt låg ersättning. Vi vill dessutom utjämna skatteklyftan mellan dem som har jobb och dem som har haft oturen att bli sjuka. Jag har själv varit sjuk och haft sjukersättning. är jag bättre. Skulle jag drabbas av ett skov av den kroniska sjukdom jag har skulle jag antagligen inte få rätt till sjukersättning. Att leva med det gör en oerhört orolig, och jag är bara en av väldigt många. Min fråga till både och socialförsäkringsministern är: Hur kan man förorda en stupstock, som , och ökade inkomstskillnader genom att inte minska skatteklyftan?