prot · H70952 · 2019-12-16 00:00:00 — Det är bara att titta på kostnaden för ny förnybar el och jämföra den med kostnaden för ny kärnkraft. Även om man jämför med befintlig kärnkraft kan man konstatera en sak: Kärnkraften blir dyrare för som går. Vind och sol blir billigare för som går. Detta borde glädja en moderat. har väl någon idé om att man ska utgå från marknadstänkande när man utformar styrmedel och när man ser sitt favoritsamhälle framför sig. Det ska väl vara någon form av marknadslogik som styr investeringar och liknande. Men den logiken har man vänt sig bort från . vill man ha kraftsocialism. Man vill på olika sätt understödja kärnkraft trots att det är en olönsam energikälla. Det är jätteviktigt att vi fortsätter ha en fossilfri och naturligtvis också förnybar elproduktion i . Jag kan bara konstatera att vi är på väg dit. Det investeras nu nästan lika mycket i vind som det investerades i kärnkraft det gjordes som mest. De reaktorer som stängs ersätts med råge av ny vindproduktion. har investerats sedan den energiöverenskommelse som alla partier – eller inte alla men de flesta av partierna här inne – skrev under. Det är en succé. Det är en succé som bygger på investeringar i förnybar elproduktion, och den ersätter kärnkraften med råge. 152 (M) replik: och får gärna berätta för mig om regeringens elcykelsubventioner och regeringens klimatångestterapi. Men behöver inte berätta för mig som moderat om marknadsekonomi. Det är inte en fri marknad när ens konkurrenter får subventioner. Det är inte en fri marknad när ens produkt straffbeskattas. Det är helt enkelt inte rättvis konkurrens då. Så kom inte och hävda att beslutet om nedläggning av svensk kärnkraft fattats på marknadsmässiga grunder! Det har snarare fattats på grund av avsaknad av marknad. Jag måste återigen ställa frågan: Varför bidrar till att avveckla fossilfri el när vi vet att elbehovet kommer att öka kraftigt, så mycket som , ? 153 (MP) replik: Med all respekt måste jag be att titta på energipolitiken igen och se vad som faktiskt händer på marknaden. Allmän miljö- och naturvård Det vi gör nu är att avveckla subventionerna till det förnybara därför att det kan stå på egna ben. Investeringar som görs i vind och sol görs på marknadsmässiga grunder. Investeringar i kärnkraft sker knappt på grund av att det helt enkelt inte finns någon marknadsekonomi i de investeringarna. Det vi dessutom gjorde med energiöverenskommelsen var att vi faktiskt var snälla mot kärnkraften såtillvida att vi tog bort den straffbeskattning som talar om. Det vill säga att trots de otroliga stödåtgärder som det banades väg för i energiöverenskommelsen klarar inte kärnkraften att stå på egna ben. Det är det som händer på marknaden – i land efter land går det inte att bygga ny kärnkraft därför att det helt enkelt är för dyrt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2019/20:NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv (prop. 2019/20:1 delvis) 154 (M): i var ett ledande varv. är det ett centrum för fordonsutveckling och utbildning. I morse gick tusentals personer till sina arbeten på för att vara med och utveckla nya bilar, lastbilar och bussar. , , Zenuity, AB , Geely och är några exempel på företag som finns och verkar på . Dessa företag har mycket gemensamt med andra företag i , företag i andra branscher och på andra orter. Ofta går det mesta av det de producerar på export, men företagen kan också vara betydelsefulla för sin ort och inte sällan till och med vara den största privata arbetsgivaren. Som politiker utvecklar vi naturligtvis inte bilar. Men jag tycker att vi har ett ansvar att fundera på hur vi ger näringslivet rätt förutsättningar i den tuffa globala konkurrens som råder. Det är bland annat därför, fru talman, som i sitt budgetförslag föreslår en historisk satsning på elektrifiering. Vi talar i valda delar av detta om ungefär 1 000 miljoner, sammantaget mycket mer än vad regeringen och stödpartierna föreslår. Vårt paket består av ett par viktiga delar. Den första handlar om att utveckla elvägar. fick i uppdrag att bygga två elvägar. Vi skulle vilja se den satsningen dubbleras. Den andra handlar om att utöka satsningen på teknikneutral laddinfrastruktur. Det behövs ett nätverk av möjligheter att ladda eller tanka bilar och då inte bara elfordon. Vi skulle gärna se att en del var vätgas och bränsleceller. Fokus ska helt enkelt vara på teknik för koldioxidfri laddning av fordon som inte kan tankas som en vanlig bensin‑ eller dieselbil. Den satsningen är sex gånger så stor som den regeringen föreslår. Den tredje delen för oss är en utökad satsning på elektrifiering av transportsektorn. Det finns ett elhybridlabb i . För oss handlar det om att ta fasta på det och satsa mer pengar på projekt som kan användas både inom ramen för det och till annat för att öka elektrifieringen av transportsektorn. Den fjärde delen är ett klimatavdrag för basindustrin. Vi menar att basindustri som investerar i teknik som kraftigt minskar eller till och med tar bort utsläppen ska kunna få en skattereduktion på den bolagsskatt man betalar. Denna satsning gynnar företag i hela landet och bidrar till att lägga en grund för jobb och tiden därefter. Det är inte bara näringspolitik utan också helt avgörande för om ska klara sina långsiktiga klimatmål. Vi har EU:s renaste elsystem baserat på kärnkraft, vattenkraft och ny förnybar energi. Men vi har också stora utsläpp inom transporter och industri. Det är i ljuset av det man ska se elektrifieringssatsningarna vi vill göra. Vi bör i energipolitiken välja trygghet och låga klimatutsläpp snarare än att avveckla kärnkraften, som en del andra partier vill och önskar. besökte delar av näringsutskottet . Ett av företagen vi besökte var Volvos ägare Geely i . På plats och ställe fick vi se deras forskningsanläggning. De har också ett kontor som är ritat av en svensk arkitekt. Forskningsanläggningen var verkligen imponerande. De kan göra lika avancerade saker i som hemma i . Det är på ett sätt självklart, men det är också tankeväckande i den delen att det ju handlar om att se vilken konkurrens som land möter. Vi kan inte ta saker och ting för givna. Det är inte självklart att företag fortsätter att investera i . Därför måste näringspolitiken se till att vi har rimliga villkor för företag och transporter och goda möjligheter för experter att komma hit. Det kan handla om att inte ha alltför höga skatter. Det kan handla om att utveckla skolpolitiken så att ungdomar kan lära sig saker på ett sådant sätt att de står sig i konkurrensen med barn och ungdomar från eller . Det kan handla om att måste utveckla och ta en position när det gäller AI. Vi kan egentligen fortsätta listan. Jag tycker att erfarenheten från också säger oss en annan sak. Jag är frihandelsvän, men jag tycker inte att vem som helst ska få investera när som helst och hur som helst i . Det är ändå en lärdom vi kan dra när det gäller ett land som . Det finns andra exempel. Möjligheterna är stora. Men de kommer med andra delar. Det var rätt av regeringen att lämna en proposition som efter riksdagsbeslut utökar möjligheterna för vid telekominvesteringar. Men jag tror inte att det är tillräckligt. Vi måste ha en vidare diskussion om nationella säkerhetsintressen och hur man skyddar viktiga svenska intressen. Inte långt från centrumet på finns en handlare som har en matvarubutik i en av förorter. Jag har lyft fram honom och hans öde tidigare här i . Det vill jag göra också . Hans butik är nämligen kraftigt brottsutsatt. Det är illa för honom. Men det är också ett mönster som drabbar stora delar av den svenska handeln. Det sätter fingret på de problem som finns. I stället för att fokusera på sina kunder har han kommit att bli närmast expert när det gäller brottsbekämpning. Han upplever också en uppgivenhet; han tycker att det handlar om för låga straff, ett samhällets flathet, polisbrist och politiker som inte tar sitt ansvar. Mycket fungerar bra i . Annat är under all kritik. Tryggheten för landets företagare är ett sådant område där regeringens passivitet får stora och negativa effekter. Jag förstår att det är förväntat att en företrädare för den politiska oppositionen ska säga att regeringen gör för lite och . Men jag tycker att det som just nu sker för många företagare är brutalt tydligt. Vi kan se vad passiviteten och oförmågan betyder. satsningar på polis, tull och övrigt rättsväsen överstiger vida regeringens. För oss är det näringspolitik. Otryggheten i landet drabbar nämligen inte bara vanliga människor utan är tyvärr kärnan för många av landets företagare. Där behövs också en ändring. 155 (S) replik: Vi är helt överens om att elektrifieringen av såväl industri som bilar och transportsystem är en viktig del. Du talar om att det är viktigt med trygghet och långsiktighet i energiförsörjningen. Jag håller helt med om att det krävs långsiktiga spelregler för att vi ska klara stora teknikskiften. När energiöverenskommelsen slöts sa du och att det var en stor seger för kärnkraften att skatten avvecklades, att avvecklingsdatum togs bort och att kärnkraften skulle få finnas kvar och utvecklas på marknadsmässiga grunder. har valt att lämna överenskommelsen. Vad är det som har hänt sedan du utropade den som en seger för kärnkraften? 156 (M) replik: Det var rätt där och då att sluta den uppgörelsen. Det fanns flera rimliga och riktiga reformer. Till exempel var de skatteförändringar som skulle ske på vattenkraft och kärnkraft helt rimliga. Förändringen av Kärnavfallsfonden var helt rimlig. Sammantaget gjorde det att kärnkraften fick en helt annan ekonomi. Den gick i praktiken från röda till svarta siffror. Vi kunde också se till att det fanns förutsättningar för att göra nödvändiga reinvesteringar. Det finns annat som inte föll ut riktigt på det sätt som jag skulle önska. Vi hade och har till exempel fortfarande ett energimål som består av tre meningar. Men såväl myndigheter som medierna och den breda allmänheten har kommit att prata om bara den första meningen: förnybart till 2040. Man tar egentligen inte in det andra som handlar om kärnkraften och dess roll i ett framtida elenergisystem. Tolkningen har blivit en annan än den vi diskuterade där och då. Därför tycker jag att det är rimligt att göra ett omtag. Det har inte heller stagats upp av regeringen när vi har fört dialog efter hand. Det har varit en kärna i de förslag som vi tillsammans med har lyft fram i kombination med att den befintliga överenskommelsen i praktiken är helt genomförd. Därför tyckte vi att det var läge att ta en ny förhandling, en 2.0. Men då blev det dessvärre tydligt – det beklagar jag verkligen – att regeringen att inte ville bjuda in alla partier och att man inte hade några planer på att ta en diskussion om att ändra energimålet eller en större diskussion om till exempel kärnkraftens framtid. Men om regeringen skulle byta fot kan jag lova att jag kommer omgående till samtal för att hitta en ny inriktning för den svenska energipolitiken. 157 (S) replik: Regeringen var villig att inom ramen för de partier som ingick i energiöverenskommelsen prata, debattera och diskutera allt, om energimål, om forskning och allting. Det enda man sa nej till var att införa statliga subventioner till kärnkraften. Är inte sanningen egentligen att det är ni som har ändrat er, ? Från att ni ville att kärnkraften skulle få finnas kvar på just marknadsmässiga grunder har ni nu ändrat er och vill att kärnkraften ska få statliga subventioner. Stämmer inte det? 158 (M) replik: Det finns inga förslag från oss om statliga subventioner för kärnkraften. Däremot har annat delvis ändrats . Man pratade om elfordon och sådant då också, men jag skulle säga att det har blivit en accentuerad diskussion vad gäller elektrifiering. Till exempel är klimatdiskussionen hetare. Är det något som har ändrats är det snarare allvarsamheten i hela klimatfrågan. Det är det som gör att vi kanske ännu hårdare än tidigare betonar vikten av att kombinera kärnkraft och ny teknik, som vindkraft och annat. Det finns stora komparativa fördelar i det svenska elenergisystemet, och vi är beredda att göra ganska mycket för att kunna fortsätta driva kärnkraften i kombination med vattenkraft och förnybart. Vi ser att , bortsett från , har de bästa förutsättningarna. Och det är viktigt om vi ska ha de här elfordonen. Däremot handlar det inte om några statliga subventioner för vår del, vilket var kärnan i resonemanget. 159 (SD): Jag tänker inleda mitt anförande med en genomgång av några nyhetsartiklar om en rad för det svenska näringslivet destruktiva händelser från endast den gångna veckan. Tidningen skrev om ett inbrott på en skogsbruksfastighet i . SVT rapporterade om både ett inbrott, som TTELA också belyst, och ett par andra incidenter, bland annat inbrott på en brandstation och i en skola i . i utsattes för inbrott. I kan man läsa om att jaktkläder och fiskerullar stulits vid inbrott hos Jaktia i . beskrev hur en däckfirma i utsatts för inbrott. I samma län rapporterade att i utsatts för inbrott igen. Det blev det sjunde i ordningen för det berörda företaget under endast detta år. Vi kan hålla oss kvar i , där rapporterade om inbrott även på äldreboendet . Jag upprepar att det var ett inbrott på ett äldreboende, fru talman. Presstalespersonen för Polisregion öst har uttryckt att de drabbade var mellan . Jnytt beskriver ännu ett inbrott där verktyg åter har stulits. Det är det tredje inbrottet på byggarbetsplatser i under endast . Hemma i skedde ett inbrott på en restaurang i där kassan stals, vilket Västgöta-Bladet har förmedlat. Jag väljer att stanna där. Jag hade kunnat fortsätta, men jag tror att poängen redan har nått fram. Om den inte gjort det kan jag förklara att min poäng är att det svenska näringslivet drabbas å det grövsta av den brottsvåg som sveper över vårt land. Jag upprepar även att alla dessa fall är från och återfanns på första sidan när jag googlade ”inbrott” . Med detta sagt utgör inbrott endast en form av kriminalitet som drabbar det svenska näringslivet. Utöver det har vi alla bedrägerier, snatterier, våldsbrott med mera. Därtill går den utbredda otryggheten i vissa särskilda områden ut över hela det lokala civilsamhället. Vi har förmodligen alla tagit del av hur den ständigt närvarande kriminaliteten i vissa områden har resulterat i att näringsidkare valt att flytta eller lägga ned sin verksamhet. De som tappert stannar kvar tvingas investera stora resurser i säkerhetsåtgärder för att kunna bedriva sin verksamhet. Det svenska näringslivet tampas inte endast med höga och i vissa fall verkningslösa och symbolorienterade skatter. Det svenska näringslivet tampas inte endast med en snårig och stundvis omotiverad regelbörda. Det svenska näringslivet tampas inte endast med en djungel av svårorienterad byråkrati. Det svenska näringslivet tampas även, precis som den svenska befolkningen i allmänhet, med den alltmer närvarande och utbredda kriminaliteten. För att sätta detta i siffror kan man studera den studie som , , genomförde . Studien kom fram till att den brottslighet som direkt drabbar svenska företag uppgår till en kostnad om . Det är mer än den totala utgiften för rättsväsendet i statsbudgeten för . Om dessa resurser inte hade berövats det svenska näringslivet hade man med största sannolikhet sett en avsevärt större investeringsvilja bland flertalet företag. Fler hade anställts, och den svenska ekonomin hade förstärkts. För får man ganska mycket, men detta berövas nu det svenska näringslivet i direkta kostnader. Notera som sagt att det endast rör sig om de direkta kostnaderna. Därutöver tillkommer mer indirekta kostnader för att motarbeta eventuell brottslighet, till exempel kameror, larm och väktare. Livsmedelsföretagen rapporterade att av deras medlemsföretag uppgett att de vidtagit säkerhetshöjande åtgärder för personal och anläggningar eller att det kan bli aktuellt . Skräckexempel har vittnat om hur företag tvingats anlita väktare för att deras personal ska kunna ta sig tryggt till tunnelbanan efter jobbet. Med andra ord är det inte endast de näringspolitiska åtgärderna som gör skillnad för svenska företag. I alldeles för hög grad är det svenska näringslivet även i behov av kriminalpolitiska åtgärder som tillträdesförbud, utökad kameraövervakning, fler poliser, strängare straff och snabbare rättsprocesser. Det ska vara staten som tar ansvar för brottsbekämpningen och upprättandet av trygghet i samhället. Det ansvaret ska aldrig flyttas över till det svenska näringslivet eller den enskilde näringsidkaren. Med politik hade vi etablerat den korrekta ordningen, och de enskilda företagarna hade sluppit lägga tid, energi och kapital på att täcka upp för direkta kostnader orsakade av kriminalitet eller indirekta kostnader för preventiv brottsbekämpning. Om detta kombineras med de mer direkta näringspolitiska förslag som förespråkar skulle vi på riktigt säkerställa ett mer konkurrenskraftigt och bättre rustat näringsliv, vilket inte minst vore välbehövligt givet pågående konjunktursvängning. Våra riktade satsningar på bland annat småföretag, turistfrämjande, konkurrensforskning, stärkt arbete mot ekonomisk brottslighet, näringslivsutveckling och starta-eget-bidrag för yrkesverksamma skulle ge positiva effekter. Tillsammans med våra förslag om minskad regelbörda och begränsat byråkratiskt krångel skulle vi på riktigt kunna skapa de förutsättningar som vårt näringsliv förtjänar och därigenom stärka svensk konkurrenskraft och svensk ekonomi. I detta anförande instämde , och (alla SD). 160 (M) replik: var det val i . Möjligen kan det bli en brexit snart. Även om de skulle lämna Europeiska unionen är inte sista ordet sagt när det gäller vilken relation ska ha med kontinenten i övrigt när det gäller handel, rörlighet och en massa andra frågor. Det har varit en rätt stökig period efter omröstningen i . Här i är ett parti som förordar vad man kallar en svexit, alltså att ska lämna EU. Det är naturligtvis en fullt legitim åsikt, även om jag inte delar den. Jag tror att de flesta i kammaren med lätthet kan hitta både tillkortakommanden och rena tokigheter i EU-samarbetet, men man kan ändå bortom detta se en hel del av fördelarna. Svenska ungdomar kan åka och jobba i ett annat land, och man kan ha rörlighet när det gäller utbildning, till exempel. Inte minst finns det fördelar för det svenska näringslivet. Det är inte bara som säger detta, utan det finns många andra. , Economics och har pekat på detta, liksom flera andra. Tillgången till en inre marknad har betytt otroligt mycket för svensk ekonomi, bnp-tillväxt, jobbmöjligheter och liknande. Om vi tittar på vad dessa nämnda experter och till exempel pekar på i det brittiska exemplet är det att det blir sämre. Det blir sämre för svenska företag med brexit, och det skulle vara direkt dåligt för svenska företag om motsvarande skulle ske i , så att vi får en osäker relation och en i alla lägen sämre relation med den viktigaste marknaden för det svenska näringslivet. Jag undrar: Varför har den uppfattningen, och vad är ert svar när folk känner oro för vad det kan betyda för svenska företag? 161 (SD) replik: Tack för frågan, ! Jag vill inleda med att säga att jag gläds över resultatet i det brittiska valet, och jag står också bakom den folkomröstning som man har haft om sin relation till EU. Det ska bli väldigt intressant att följa hur nu agerar, inte minst om man lyckas genomföra ett utträde, och vad det innebär för och EU, som är djupt beroende av sina handelsmässiga relationer till . Med detta sagt vill jag uppmärksamma ledamoten på att jag personligen ingick i den arbetsgrupp som tog fram det valmanifest som gick till val på i EU-valet och var högst delaktig i formuleringarna om hur vi ska förhålla oss till EU på det stora hela. Jag är faktiskt övertygad om att är informerad om att vi inte drev på för någon form av svexit i EU-parlamentsvalet. Tvärtom var vi tydliga med att det finns ett stort behov av att avvakta och se vad som sker med brexit – kommer det att bli av, och vilka effekter kommer det att bli? Blir det ett framgångsrikt exempel, eller kommer det att vara ett skräckexempel? Detta är saker som vi fortfarande inte har svar på. Men det vi har svar på är det politiska ställningstagande som har haft i den här frågan. Det stämmer ju inte överens med den verklighetsbeskrivning som ledamoten kommer med. Om Hjälmered mot förmodan missade de nyhetsartiklar, intervjuer, debatter och så vidare som ägde rum i valrörelsen, där vi betonade vårt ställningstagande, borde han åtminstone komma ihåg de två eller som jag och ledamot – vi ska inte dua varandra här – har debatterat detta här i kammaren. Även om han har missat nyhetsartiklarna borde ändå våra debatter på området ligga i ledamotens minne. 162 (M) replik: Anledningen till att jag lyfter upp detta är att jag tycker att inställningen till det europeiska samarbetet är en djupt problematisk del i fråga om . Det är möjligt att säger att här och inte driver detta eller väntar med att driva det eller någonting annat. Återigen: Jag kan med lätthet hitta en del nackdelar med det hela men också vara tydlig med att fördelarna kraftigt överväger för den fria rörligheten. Det finns experter som visar vad som skulle hända om vi skulle ge oss in i äventyret att lämna EU. Till exempel visar Economics att både hushåll och företag i skulle förlora på ett utträde. Arbetskraftsutbudet skulle sjunka. Det skulle drabba den svenska produktiviteten. Vi vet av utvärderingar att just tillgången till den inre marknaden har betytt otroligt mycket för den ekonomiska utvecklingen. Vi kan vara säkra på en sak: Lämnar EU blir det sämre för svenska medborgare. Det blir sämre för svenska företag. Det är därför jag vänder mig så tydligt mot inställning i denna fråga – oavsett om ni pausar eller vill köra längre fram. 163 (SD) replik: Jag är lite osäker på vem debatterar mot i denna fråga. har jag försökt informera ledamoten om vårt ställningstagande i frågan. Sedan håller han fast vid sitt ställningstagande. Om jag skulle göra på samma sätt skulle jag kunna resonera i termer av att jag tycker att det är djupt problematiskt att tydligt har motsatt sig kärnkraft. Någonstans skulle jag kunna nyansera den bilden och säga att det är väldigt problematiskt. Sedan får då ledamoten informera mig trots att jag redan är informerad om att inte har varit jättemycket emot kärnkraften, åtminstone inte . Det blir dock en ganska oärlig retorik om man påstår, trots att man är informerad och trots att man blev informerad i replikskiftet tidigare och så vidare, att motdebattören är av en annan uppfattning än vad den är. Jag undviker att använda den typen av retorik. Man jag uppmärksammade att Hjälmered gjorde det. 164 (V): Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivå som har beslutat väljer jag att avstå från ställningstagande. Vi redogör i stället i ett särskilt yttrande för den politik som hade kunnat genomföras om förslag hade fått stöd. Jag vill börja med att lyfta fram att ett samhälle i stort gynnas av ekonomisk och social jämlikhet, i synnerhet våra företag. Jämlika länder har bättre ekonomisk tillväxt. brottas vi med en budget som ökar den ekonomiska ojämlikheten i landet. Det är en ojämlikhet som leder till fattigdom, till försämrad hälsa och till att många av oss saknar någonstans att bo eller bor trångt, med allt vad det innebär. Det är en ojämlikhet som minskar möjligheterna att bo på landsbygden och en ojämlikhet som skapar segregering i storstäderna. Detta är ingen bra miljö för företag att utveckla sig i. Grunden för att små och medelstora företag ska kunna leva vidare försvinner allt mer i landsbygden och kommer att fortsätta att försvinna i och med att kommunerna drabbas hårt av den icke existerande satsningen. Det innebär neddragningar för skola och äldreomsorg – ja, generellt drabbas välfärden hårt. som landsbygden utarmas har vi inte en existerande bostadspolitik. Det gör det oerhört svårt för folk att flytta dit jobben finns.