prot · H70917 · 2019-10-10 00:00:00 — Det finns saker man kan ha synpunkter på – har haft det – men det är också så att regionerna, och till och med kommuner, jobbar väldigt aktivt med detta. Efter att ha talat med ett antal regioner är dock min bild att synkroniseringen saknas eller åtminstone inte är tillräcklig. Min fråga till ministern är därför: Delar du min bild av synkroniseringen, samarbetsförmågan och koordineringsförmågan, och har du i så fall några tankar och idéer om hur det skulle kunna förbättras? 63 Statsrådet (S): Tack för en fråga som ligger mig som nytillträdd minister väldigt varmt om hjärtat, Per Schöldberg! Den förra exportstrategin, som regeringen lanserade 2015, innehöll en etablering av regionala exportcentrum. Syftet var att samordna alla de offentliga aktörer – statliga och regionala – som arbetar med export och exportfrämjande. Man har kommit långt på vägen när det gäller att samordna insatserna och nå ut med dem regionalt. Jag vill nu ta nästa steg, vilket är att komma ännu närmare företagen och hjälpa framför allt de små och medelstora företagen ute i hela att nå ut utanför landets gränser. Jag delar alltså uppfattningen att vi nu behöver ta nästa steg. Vi har lagt en bra plattform för det här arbetet, men vi måste nu gå in i nästa fas. Då måste vi jobba ännu mer företagsnära – och även ännu mer på den internationella marknaden. Den stora utmaningen för de små och medelstora företagen är nämligen ofta att våga och vilja nå utanför gränser. Där har vi ett jobb kvar att göra, och jag ser fram emot att få göra det. 64 PER SCHÖLDBERG (C): Då är min fråga till statsrådet: du en möjlighet att jobba betydligt mer genom regionerna? Går det att skapa en bättre kraft i detta och en bättre utväxling i hela systemet? Jag ser nämligen lite av en avsaknad av systemtänk i detta. 65 Statsrådet (S): Jag håller helt med om att regionerna är avgörande i detta, men det gäller faktiskt även kommunerna. Vi måste ända ned och ut i det lokala samhället för att samverka. Samverkan mellan stat, region och kommun kommer jag därför att jobba väldigt mycket med i den kommande exportstrategin, som jag hoppas kunna lägga fram inom ganska . möjligheter att bekämpa korruption 66 (V): Min fråga gäller tillsyn av . Det är en väldigt oroväckande rapport med avseende på hur jobbar med korruption. får en hel del tips kring bildande av karteller och felaktiga eller rent av rättsvidriga upphandlingar. Detta är företeelser som påverkar hur mycket av våra offentliga pengar som går till att gynna processer och företag som inte är regelrätta. Det påverkar hur folk känner inför och hur stort förtroende de har för samhället, vilket i slutändan påverkar demokratin. Min fråga till näringsminister är: Hur avser att jobba för att prioriteringen av korruption verkligen ska vara en grund för utredning hos , trots att man inte har fått den budget man behöver? 67 Näringsminister (S): Jag tror att vi alla i denna kammare är överens om att det i ett samhälle där korruptionen tillåts växa bildas en cancersvulst. Den påverkar inte bara demokratin, utan erfarenheten från många av de länder där korruption är vanligt förekommande i samhället är att den också påverkar ekonomin – grunden för det välfärdssamhälle vi ändå har. Regeringen har genom ett stort antal förändringar, myndighetsuppdrag med mera fokuserat ytterligare på att bekämpa korruptionen. Även om rankas som ett av de länder där det förekommer minst korruption ska vi inte slå oss till ro, utan vi kommer att fortsätta bekämpa detta både via och genom våra rättsvårdande myndigheter. Får detta fäste i ett samhälle slår det nämligen mot hela samhället – såväl tilltron till varandra och den ekonomiska utvecklingen – och dit ska vi definitivt inte. 68 (V): Det finns ju en global tendens att vi går mot mer korruption. tas det upp som förslag av diverse civilrättsorganisationer att detta kräver en nationell handlingsplan, eftersom det är en så komplex fråga där många myndigheter måste jobba med varandra. Är det något ni jobbar med, eller har ni någonting annat som gör att ni kan ta ordentliga krafttag mot korruptionen? 69 Näringsminister (S): Jag tror att vi måste jobba med alla de verktyg vi har. Det kanske absolut viktigaste är den öppenhet som finns i det svenska samhället. Jag menar att en av anledningarna till att rankas som ett av de länder där korruption förekommer minst är offentlighetsprincipen och möjligheten för journalister och medborgare att granska vad vi har för oss och hur saker och ting går till. Jag tror att vi behöver göra ytterligare insatser, inte minst när det gäller offentliga upphandlingar där stora summor förekommer. 70 (M): besökte jag tillsammans med och mina partikollegor från region- och kommunnivå , och . Vi träffade bland annat näringslivet, företagen samt Sydsvenska handelskammaren. Det är en allvarlig bild som beskrivs utifrån grunden att företagen ska kunna utöka sin verksamhet och expandera. Det saknas nu effekt lokalt – det råder alltså effektbrist. Det finns åtgärder som regeringen kan vidta här och för att komma till rätta med detta på kort sikt. Därför vill jag fråga näringsminister om han avser att agera för att energifrågan inte ska ligga som en hämsko med utebliven utveckling och tillväxt för näringsliv och jobb i och . 71 Näringsminister (S): Tack, , för frågan! Energi och tillgången till energi är naturligtvis avgörande för både den industriella och den samhälleliga utvecklingen i ett modernt samhälle. När vi i dessutom har det största överskott av elektricitet som vi någonsin haft – – måste vi naturligtvis göra vårt yttersta för att se till att det också kommer fram dit det ska. Anledningen till att vi har de problem vi har, både i , i och i större delen av , är förseningarna när det gäller den infrastruktur som redan den förrförra regeringen – det vill säga den borgerliga regeringen – såg framför sig. Detta måste vi kunna lösa. Jag tror att det absolut bästa är att vi fortsätter att jobba tillsammans inom ramen för energiöverenskommelsen för att lösa de praktiska problem som finns när det gäller överföring av elektricitet, som vi har väldigt gott om i det här landet. 72 (M): Här och råder effektbrist. Man kan ha hur mycket energi man vill om det inte funkar andra dagar. Detta är väldigt allvarligt. Näringslivet behöver växa; det behövs tillväxt. Folk är beredda att utveckla sina företag. De står med foten i marken och kan inte utveckla dem. Det här är jätteallvarligt. Avser näringsministern att agera för att frånvaron av lokal reservkraft inte ska slå mot tillväxten och näringslivet i ? 73 Näringsminister (S): Jag har inte bara förmånen att vara näringsminister, utan jag har också varit energiminister och medverkat – tillsammans med bland annat – till att stärka det svenska energisystemet. I detta ingick att ta fram ett nytt regelverk för att bygga ledningar, för det tar i vårt land. Det har inneburit att vi nu har en tiodubbling av investeringarna i näten. Detta räcker dock inte, utan vi fortsätter – och måste fortsätta – att jobba på så att näringslivet och hushållen alltid har den el och den effekt de behöver när de behöver den. Sexualbrott mot unga kvinnor 74 (S): I förrgår redovisades den nationella trygghetsundersökningen. Den syftar till att undersöka bland annat människors utsatthet för brott och deras upplevelse av otrygghet. I den fick vi läsa att av befolkningen uppger att de har utsatts för sexualbrott, vilket i och för sig är en minskning . Vanligast är det bland unga kvinnor, där i åldersgruppen 20–uppger att de har utsatts för sexualbrott. Detta är helt oacceptabelt, och vore jag inte i kammaren skulle jag uttrycka mig både annorlunda och grövre. Vi kan naturligtvis fundera över mansnorm och machokultur, men min fråga går till inrikesminister . Den lyder: Hur säkerställer ministern att dessa frågor tas på allvar? 75 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. NTU visar – igen – vilka könsskillnader vi har när det gäller brott och otrygghet i . Kvinnor och män utsätts för olika typer av brott – kvinnor utsätts till exempel i mycket större utsträckning än män för sexualrelaterade brott. Också otryggheten och nätter är mycket högre för kvinnor än för män; hälften av de unga tjejerna har valt en annan väg eller ett annat färdmedel i sitt bostadsområde för att de har känt sig otrygga. Det är helt avgörande för människors känsla av trygghet att de känner närheten av mer lokalt närvarande poliser. förstärker nu sitt arbete kopplat just till sexualbrott och våld i nära relationer med 350 anställningar för att se till att vi får en starkare kapacitet att utreda och komma åt dessa typer av brott. Det är någonting vi tar på stort allvar. 76 (S): Jag säger tack där – jag har fått svar på min fråga! 77 (C): Min fråga går till näringsminister . Vi har i otroligt långa tillståndsprocesser. Ett exempel som har varit uppe är bearbetningskoncessionen i Kallak. Samma sak är ett problem på elsidan, med nät som kan ta tio att bygga. Vi har industrietableringar som kanske aldrig kommer till därför att det helt enkelt tar . Detta skapar osäkerhet, både för företagen som vill investera, som får ligga ute med pengar och planering, och för enskilda. Deras hus kanske behöver lösas in om investeringen blir av, och går de inte att sälja eftersom ingen vet om man kommer att kunna bo där om bara . Vi ser också att detta går mycket snabbare i jämförbara länder än i . Tillståndsprocesserna är långa och byråkratiska. Därför blir min fråga: Vad gör regeringen för att förkorta tillståndsprocesserna? har föreslagit ett grönt spår. Vi vill ha halverade tillståndstider, och vi vill ha ett mål om det. Vad gör regeringen för att kapa processtiderna? 78 Näringsminister (S): Tack, , för frågan! Jag delar uppfattningen att det tar . Kanske ännu värre är att det dessutom inom vissa sektorer blir väldigt oförutsägbart. Det är ett problem, för vi är alla angelägna om att balansera de olika intressen som finns. Alla vi i denna kammare inser att det ibland finns olika intressen som är motstridiga. Jag är dessutom övertygad om att vi om vi ska göra en snabb omställning – vilket är nödvändigt – inte kan ha processer, till exempel när det gäller att bygga elledningar, som tar åtta till . Vad gör då regeringen? Vi tar det steg för steg. När det gäller elledningar gav vi till exempel i uppdrag till en utredare, , att lägga fram ett förslag till hur vi ska kunna garantera rättssäkerheten och effektivisera. Jag tror att det arbetet behöver göras på område efter område, så att vi kan se till såväl att det är rättssäkert och förutsägbart som att vi får fart på omställningen. 79 (C): Det är välkommet att näringsministern håller med om problematiken. Tyvärr gäller det ju inte bara nätdelarna, även om det har hänt en del. Branschen bedömer att det bara kan ge ett till . Ett av de stora problemen är myndigheternas inställning. En myndighet är i grunden ett serviceorgan för medborgarna och inte ett kontrollorgan. Där finns saker som regeringen skulle kunna göra, exempelvis i regleringsbrev och annat. Finns det några initiativ som ministern eller regeringen har tagit, förutom nätkoncessionsutredningen? Den ligger ju redan på bordet och kommer att av . 80 Näringsminister (S): Det hoppas jag innerligt, , och gärna tillsammans. Jag har som ny näringsminister precis inlett en resa runt i landet för att just ta del av företagens egna erfarenheter. Det jag får fram är att det inte alltid nödvändigtvis handlar om reglerna i sig – som många företagare säger begriper man varför de finns – utan om tillämpningen av dem och om attityden från myndigheter. Vi vet också att det finns skillnader mellan länsstyrelser och kommuner. Jag kommer att fortsätta att ha fokus där och försöka att bidra till en förändring. Skötseln av statlig skog och granbarkborrens spridning 81 (KD): Min fråga är till landsbygdsministern. På grund av förra årets svåra torka har många skogsägare drabbats hårt av granbarkborren. Skadorna är på vissa håll enorma. Tusentals kubikmeter skog har angripits, och stora ekonomiska värden har förstörts. har uppmärksammat detta stora bekymmer och uppmanat alla skogsägare att vara noga med att sköta sina skogar. Det verkar dock inte gälla statligt ägd skogsmark, exempelvis Kraskögle naturreservat utanför . Där har angripen skog inte tagits bort utan får stå kvar, med resultatet att naturreservatet har blivit som en drivbänk för granbarkborren. Detta drabbar skogsägare som har mark runt reservatet svårt. Min fråga är: Ska inte staten föregå med gott exempel och följa inrådan att ta bort angripen skog på naturreservatet och därmed hindra spridning av granbarkborren? 82 Statsrådet (S): Tack så mycket, , för en väldigt angelägen fråga! Jag tror att vi är gemensamt bekymrade över situationen. Jag tror också att vi båda hör till dem som var väldigt glada över att sommaren inte blev varmare än den blev. Vi hade beredskap för ett värre scenario än det vi nu ser, men med detta sagt är läget illa nog. Därför skjuter regeringen till pengar, exempelvis i budgetpropositionen. Vi sköt också till pengar redan i vårändringsbudgeten för att man ska ha medel att hantera det här problemet och kunna identifiera och jobba med informationsinsatser och annat. Jag kan konstatera att din konkreta fråga är väldigt vid. Och ja, staten ska givetvis alltid föregå med gott exempel. pratar vi här om naturreservat, vilket innebär att man också har andra hänsyn att ta. Men svaret på din fråga är: Ja, vi ska gå föregå med gott exempel. 83 (KD): Tack, ministern, för svaret! Jag nämnde ett exempel, Kraskögle naturreservat, men det finns tyvärr många fler exempel runt om i där staten inte tar sitt ansvar när det gäller att minimera spridning av granbarkborre. Det är dubbelmoral att staten själv inte sköter sin skog men kräver det av andra skogsägare. Det finns ju bestämmelser i skogsvårdslagen om hur granbarkborren ska bekämpas, så frågan är hur staten gör för att följa bestämmelserna. 84 Statsrådet (S): Jag vill utifrån min roll vara väldigt tydlig med att vi förväntar oss att både myndigheter och enskilda skogsägare gör sitt yttersta för att säkerställa att de hanterar eventuella utbrott på ett sådant sätt att de inte sprider sig. Man behöver jobba med informationsinsatser och med samordnade insatser för att kunna vara effektiv när någonting händer. Man kommer också att behöva jobba med hur man hanterar virkesnivåer kopplat till detta. 85 (SD): kom som visar att problemen med språkförbistringen inom äldreomsorgen är stora. Personalen förstår inte varandra, och brukaren kan inte göra sig förstådd. sa äldrevårdsinspektörer i att en stor del av dem som arbetade inom äldreomsorgen i hade så dåliga kunskaper i svenska språket att de inte borde ha blivit anställda. Detta är alltså inte på något sätt något nytt fenomen. Jag frågar därför statsrådet : Hur ska regeringen säkerställa att de som är i behov av samhällets resurser får rätt och vårdsäker omsorg som inte skadar dem? 86 Statsrådet (S): Även om detta inte är mitt primära ansvarsområde har jag själv mött samma fråga. Det är otroligt viktigt att arbetsgivaren tar sitt ansvar både vid anställningstillfället och i de fall man är på väg in i en utbildningsverksamhet, att man följer upp utbildningen med språkkrav så att det blir en bra språkutveckling i inte minst äldreomsorgen. Där kan man annars möta människor som kanske inte kan förstå personalen. Det här är en viktig fråga som jag vet att många arbetsgivare runt om i jobbar med. Det här blir en av de stora utmaningarna också när det gäller att klara personalförsörjningen de kommande inte bara par åren utan de kommande decennierna, för personalbehoven kommer att bli enorma inom äldreomsorgen det kommande decenniet. Handelsrelationen med och respekten för 87 HANS (M): Världshandeln utmanas på ett sätt som vi inte har sett på många, många decennier. stabila handelsnationer går i konflikt med varandra, vissa lämnar etablerade gemenskaper och världshandeln minskar faktiskt i vissa stycken. Regeringen har presenterat en strategi för hur ska ha relationer, och framför allt handelsrelationer, med . I strategin menar man att det är viktigt att det multilaterala världshandelssystemet, det vill säga WTO, ska moderniseras och att ska respektera detta. Men först är det väl dags för att respektera , innan man är med och reformerar detsamma. Min fråga till statsrådet är: Hur avser ministern att agera för att få att respektera rådande spelregler för handeln? 88 Statsrådet (S): Tack, , för en högaktuell och väldigt viktig fråga! är, som nämner, en oerhört viktig handelspartner för . Vi har ett behov av att hitta en balans mellan skyddsmekanismer – jag tänker på vår säkerhet – och en god handelsrelation med . Jag måste framhålla här att den Kinaskrivelse som har lagts fram till är en väldigt bra plattform för det fortsatta arbetet gentemot . De konflikter och eventuella handelskonflikter som vi behöver lösa med kommer att regleras och ska regleras via WTO. Det är regeringens, och också EU:s inställning. Vi kommer att använda WTO i så stor utsträckning som möjligt. Men vi måste också bevaka våra egna intressen, analysera och skaffa kunskap om . 89 (S): Skogen är vår nationalklenod och erbjuder rekreation, bär, svamp, jakt, mångfald och virke. Den har hundra olika användningsområden och inte minst också ett stort exportvärde. Skogen, som så många vill nyttja, lyfts fram som räddningen för klimatet. Vi vill nyttja den i omställningen till hållbara och fossilfria produkter. Trots att vi har en årlig tillväxt av skog menar många att skogen inte kommer att räcka till allt. Det finns också de som menar att skogen och även klimatet mår mycket bättre om skogen står obrukad. Det har länge pågått en polariserad debatt, och jag vet att landsbygdsminister har omstartat det nationella skogsprogrammet. Jag skulle vilja höra vad landsbygdsministern tror att det nationella skogsprogrammet kan göra för att minska den polariserade skogsdebatt som vi har i . 90 Statsrådet (S): Tack, , för en väldigt viktig fråga! Jag skulle säga att det sannolikt är något av det viktigaste för mig under den här mandatperioden att lyckas få en framåtsyftande och konstruktiv debatt om hur vi kan värna alla de stora värden som skogen rymmer. Vi som politiker kommer att ha till uppgift att hantera jobb och tillväxt, biologisk mångfald, klimat och miljö som de storheter de är, och de måste också få ta plats. Jag är helt övertygad om att det går att hitta framåtsyftande och konstruktiva sätt att hantera de här frågorna integrerat om viljan finns. Men då måste man ha en god dialog med samtliga berörda aktörer. Därför hade jag förmånen att få bjuda in och starta om skogsprogrammet i går och då initiera den debatten. Och jag är positivt överraskad av den positiva reaktion jag fick från alla berörda aktörer, så jag känner faktiskt gott hopp. 91 (M): Min fråga går till statsrådet . Vi har i medier kunnat ta del av att Socialdemokraterna nu avser att göra positionsförflyttningar när det gäller sjukvårdsområdet. Det kommer vi väl att återkomma till. Vad statsrådet säger i samma medierapportering är att man har ”sett till att skapa en likvärdighet och kortat köerna rejält på cancerområdet”. Då blir min fråga till statsrådet : Är det så att regeringen har tillgång till någon annan statistik än vi övriga? Den statistik vi övriga har tillgång till visar att 27 av 31 standardiserade vårdförlopp inte klarar ledtiderna och att cancerköerna växer. Är det inte så att cancerköerna växer, tvärtemot vad socialministern påstår? Detta är ett mycket stort och allvarligt problem som regeringen inte har hanterat. 92 Statsrådet (S): Sjukvården är ett prioriterat område för regeringen, eftersom det finns stora behov. Vi vet att många regioner och landsting har väldigt stora ekonomiska problem. Därför är det helt nödvändigt att staten skjuter till resurser och att vi hittar ett system för utjämning som gör att de med stora kostnader också kan få stöd och hjälp av andra. Det är otroligt viktigt att det här systemet håller. Standardiserade vårdkedjor ger uppenbarligen effekt. De kortar köer och ser till att få fokus på rätt saker. Man har patienten i centrum. Regeringen har ihop med SKL påbörjat ett arbete där man jobbar med det här systematiskt och ger stöd till det. Precis som socialministern är jag helt övertygad om att det ger effekt att jobba systematiskt med att korta köer på detta sätt. förslag om arbetet mot den organiserade brottsligheten 93 (KD): Jag vill rikta min fråga till inrikesminister . samverkar ett antal myndigheter mot den organiserade brottsligheten under ledning av . har genomlyst det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet i en aktuell rapport. Analysen visar på att samarbetet ger ett bra resultat men pekar också på behov av åtgärder vad gäller regeringens styrning och uppföljning för att ytterligare effektivisera arbetet. Jag har läst regeringens svar på . Min tolkning är att regeringen inte följer de förslag till förändringar som föreslår. menar att samarbetet behöver stärkas ytterligare genom tydlig styrning och uppföljning. Vi vill att varje myndighet som ingår i samverkan ska ha ett tydligt uppdrag i regleringsbrevet att prioritera arbetet. Min fråga till inrikesministern blir därför varför regeringen inte lyssnar till rekommendationer om ökad styrning och uppföljning av det myndighetsgemensamma arbetet mot brottslighet. 94 Statsrådet (S): Det här är en av de viktigaste insatser vi gör mot grov organiserad brottslighet i . Om man inte bara använder resurser utan använder statens fullständiga arm med olika myndigheter, såsom , och Arbetsförmedlingen, kan man komma åt kriminella grupperingar från olika håll. Jag har träffat myndighetscheferna för de olika myndigheterna. De är väldigt tydliga med att de ser detta som ett prioriterat arbete. De vill jobba på det här sättet och tycker att arbetet utvecklas. Men vi säger också i skrivelsen att regeringen kan återkomma med ytterligare styrning av verksamheten om det behövs. En del av det gängprogram som regeringen har presenterat handlar om att utnyttja GOB ännu mer. Vi kommer att vara tydligare i styrningen och titta på om man kan genomföra fler pilotprojekt för att flytta fram verksamheten ytterligare. Det här är ett område som vi kommer att återkomma till. Men min bild, som jag fått från generaldirektörerna, är att man tar det här på väldigt stort allvar och att ser en utveckling som går i positiv riktning. 95 (S): Min fråga går till näringsminister . På i presenterade statsminister arbetet med Industrispåret. Det är ett viktigt arbete för att klara industrins omställning till fossilfrihet. Genom den gröna omställningen kan vi möta klimathotet och skapa nya gröna jobb. Ministern har precis som jag besökt kemiklustret i . Det är med 2 500 anställda största kemikluster. Målet är hållbar kemi, och visionen är att vara ett nav för produktion av hållbara produkter baserade på förnybara och återvunna råvaror. Min fråga är: Hur ser ministern på kemiindustrins arbete med grön omställning, och hur kan vi från riksdag och regering stötta arbetet med att finna nya banbrytande tekniker? 96 Näringsminister (S): Jag tackar för denna viktiga fråga. Industrin står för en tredjedel av våra utsläpp. För regeringen är det viktigt att vi hittar en väg framåt som innebär att vi blir av med utsläppen och utvecklar vår industri. Jag hade förmånen att träffa styrelsen för den svenska kemiindustrin och resonera kring de här frågorna. Det kommer fram nya innovationer. Vi ska i samarbete se till att de också kommer ut på företagen ute i samhället. Ett exempel är en verksamhet som jag var med om att inviga, även i det här fallet i , i , och som gäller ett nytt sätt att hantera förorenares lösningsmedel i en cirkulär ekonomi. Det ger bra med nya jobb i , och det ger helt andra värden och koldioxidutsläpp. Detta har tillkommit genom ett samarbete mellan i det här fallet och privata näringsidkare.