prot · H60993 · 2019-05-15 00:00:00 — Jag vill därför avsluta med att uppmana att ge oss förtroende i det kommande valet till och yrka bifall till våra reservationer nr 2 och nr 18. 150 (SD): Det råder ingen tvekan om att det finns väldigt många frågor som vi skulle kunna diskutera i denna debatt med tanke på hur många områden som berörs av den här . Eftersom min partivän redan på ett förtjänstfullt sätt har redogjort för generella syn i dessa frågor tänkte jag dock inte gå in så mycket mer på det. Jag tänkte rikta in mig på en specifik fråga som jag själv har jobbat väldigt mycket med, både här i och i . Jag talar naturligtvis, fru talman, om Magnitskijsanktioner. Verksamheten i Europeiska unionen Det här är frågor där vi borde ha en ganska gemensam syn, åtminstone om man tittar på olika uttalanden. somnade in i sin fängelsecell i efter statssanktionerad fysisk och psykisk tortyr. Han plågades till följd av att han nekats vård efter att ha drabbats av en inflammerad bukspottkörtel. Magnitskij var en 37-årig revisor och jurist som blev ett hot mot den ryska regimen när han kunde föra fram information om stölder och statligt bedrägeri i miljardklassen. Magnitskij arbetade som jurist åt finansmannen , som många känner till, som då var största utländska fondförvaltare. Browder kunde avslöja hur korrupta statstjänstemän mjölkade den ryska statskassan på . När dessa anklagelser kom för nära högsta ledning utsattes han för förtal, anklagelser, frihetsberövande och till slut för landsförvisning. Efter Magnitskijs bortgång har Browder valt att hedra hans minne genom att föra kampen mot korruption vidare, med gott resultat. Det här är det vi kallar för Magnitskijsanktioner eller Magnitskijlagstiftning. skrev dåvarande president under den så kallade Magnitskijlagen i . Lagen hade som avsikt att straffa ryska tjänstemän som ansvarat för Magnitskijs död, och tillåts också den amerikanska regeringen att sanktionera människorättsbrott, frysa tillgångar och förhindra vissa personer från att resa in i landet, även om de inte hade med just det här att göra. Länder som , , , och har efter det följt efter men tyvärr inte . Jag ser faktiskt inte hur det kan vara så svårt för att följa dessa goda exempel och gå vidare med det här för att förhindra förtrycket som vi ser och som är statssanktionerat. Det är inte helt enkelt att förhindra brott mot mänskliga rättigheter i länder som har en stor avsaknad av ett väl fungerande rättssamhälle eller demokratiska institutioner. Det finns dock sätt att minska risken för korruption eller brott mot mänskliga fri- och rättigheter. Det här är ett tydligt exempel på det. Olika varianter av Magnitskijlagar har, som jag också har nämnt, antagits av ett flertal olika länder. Det finns alltså flera exempel. Man har haft som mål att personer som har gjort sig skyldiga till brott mot mänskliga rättigheter ska kunna straffas oavsett nationalitet. Riktade Magnitskijsanktioner är extra effektiva just för att de straffar det fåtal personer som bär ansvar för vissa brott som vanliga medborgare inte drabbas, som när det kommer till vissa andra sanktioner. Det kan verka preventivt just för att en sanktion mot en enskild person blir särskilt kännbar för just den personen, vilket avskräcker korrumperade personer från att agera rättsvidrigt. Jag vet att flera ledamöter, väldigt många ledamöter, som sitter här nu och som normalt sett sitter i denna kammare delar syn i den här frågan. Det borde finnas en majoritet här i för att genomföra den här typen av lagstiftning baserat på de artiklar vi har läst, på olika uttalanden i medierna och så vidare. Det är egentligen inte så konstigt. men även FN är positivt inställda till detta. Så även där jag tillsammans med samtliga övriga svenska riksdagsledamöter där – moderater och socialdemokrater – och en överväldigande majoritet av rådets valda ledamöter har röstat ja till just detta. Man har aktivt valt att uppmana länder att genomföra dessa sanktioner. Verksamheten i Europeiska unionen Ändå ser vi att detta inte kommer att gå igenom under morgondagens votering, och det beklagar jag. Socialdemokraterna som har makten i tillsammans med går tvärsemot svenska förtroendevalda i och tvärsemot sina systerpartier i som också har verkat för detta. , som likt är för den här typen av lagstiftning, tror jag faktiskt kommer att ansluta till den här linjen. nöjer man sig med ett särskilt yttrande. Det har jag respekt för, men jag önskar ändå att vi hade kunnat göra gemensam sak så att vi hade kunnat få till den här lagstiftningen . Avslutningsvis, fru talman, vill jag bara beklaga att valde att inte skriva ihop sig med oss i en gemensam reservation i det här betänkandet. Våra förslag är så gott som identiska. Det hade gett en tydlig signal om åtminstone tre partier hade kunnat vara enade – det hade blivit fyra partier om hade anslutit. Jag önskar att vi hade kommit längre. Med tanke på hur det ser ut nu får vi se hur det blir framöver. Med det sagt, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 18. Jag står naturligtvis bakom även övriga reservationer från i betänkandet. 151 HANS (M) replik: När den här debatten började ställde jag i en replik en fråga till partikollega . Därefter har vi hört ytterligare en sverigedemokrat, , tala. Jag tänkte nu när går upp som siste sverigedemokrat att han också ska få chansen att svara på de frågor jag ställde till ledamoten men fick svar som var fullkomligt intetsägande. Jag fick svar upplästa, men det var svar på frågor som inte hade ställts. Därför kommer jag nu att ställa samma frågor till . har bytt hållning till EU. Man säger sig inte längre vilja lämna EU eller åtminstone inte driva frågan om utträde. Om det är en ärligt menad hållning eller ett opportunistiskt förhållningssätt i tider av ett ökat folkligt stöd för Europeiska unionen är svårt att avgöra. Om det är en ärligt menad förändring måste den i så fall ha sin grund i något av de senaste årens skeenden, sannolikt också någonting som finns upptaget i årsboken om EU som vi nu debatterar. Mina frågor till är: Vad var det som hände i EU som fick att lämna kravet på svenskt utträde ur EU? Var det när man såg hur kraftfullt EU agerade när artikel 7 aktiverades mot och för deras bristande demokratiska utveckling, eller var det något annat? 152 (SD) replik: Verksamheten i Europeiska unionen Tack, , för frågorna! Det är naturligtvis mycket som har gjort att vi har ändrat inställning i den här frågan. Om vi går till botten med det handlar det om att vi ser ett helt annat läge nu än vad vi gjorde för två, tre eller . Vi ser hur fler partier som har en liknande syn på EU:s utveckling växer och blir starkare. Vi ser en möjlighet att faktiskt kunna förändra EU så att det blir mer av ett mellanstatligt samarbete och mindre av ett överstatligt samarbete. Sedan har vi också sett hur det har gått för . Vi menar att man måste vara försiktig och ha en annan utväg om man skulle vilja lämna unionen. Men faktum är att vi nu ser vilken potential vi har när liknande partier växer och vi kan samarbeta med andra för att förändra så att vi faktiskt fokuserar på kärnområdena inom EU och kan fokusera på att bekämpa brott, bedriva miljöarbete och så vidare. Vi försöker återföra makten till medlemsländerna inifrån. 153 HANS (M) replik: Här behövde man inte lyssna mellan raderna, utan här sas det faktiskt rent ut. Vi ser vilken potential vi har att förändra EU, sa – inte vilken potential EU har. Den opportunism som frodas i EU-kritiska sammanhang vill man nu använda inifrån. Men då finns det en del uppgifter att göra. Jag utgår från att liksom och andra partier i grunden värnar om yttrandefriheten, pressfriheten och demokratin och dess utveckling. Som jag tidigare nämnde gör vid årliga undersökningar av demokratiutvecklingen i världen. Den senaste rapporteringen visar att en tredjedel av världens befolkning lever i länder där den demokratiska tendensen går tillbaka. Det finns länder även i där tendensen är stark men också länder inom Europeiska unionen som har en starkt regressiv utveckling. I två av dessa länder har artikel 7 aktiverats. kommer jag att upprepa min andra fråga, som jag inte fick svar på förra gången. Med anledning av plötsliga stöd till EU som institution undrar jag om kan förklara hur man ytterligare vill arbeta för att vända utvecklingen och stärka demokratin i de här två artikel 7-länderna, alltså och . Som jag sa tidigare vore det verkligen att hjälpa på plats. 154 (SD) replik: Det finns mycket man kan göra. Låt mig förtydliga vad jag sa tidigare. Det finns absolut en potential. Det är den potential vi har för att skapa ett bättre EU. Det handlar egentligen om att skapa ett EU sådant det var tänkt från början, det vill säga ett EU som består av länder som samarbetar. Vi har haft samma mål tidigare liksom , men ser vi en faktisk möjlighet att kunna påverka EU inifrån. Det är mycket mer effektivt. Sedan var det frågorna om demokratiarbete inom EU. Genom ett arbete där makt återförs till enskilda medlemsländer stärks demokratiarbetet i EU. Dessutom har vi möjlighet att påverka andra länder med hjälp av ett tydligare mellanstatligt samarbete inom unionen. Det utesluter inte goda kontakter med olika parter inom EU och med andra länder på ett nationellt plan. Verksamheten i Europeiska unionen Men faktum är att det finns ett genuint demokratiproblem med EU som institution. Det är det vi vill ändra på. vet jag att inte kan svara, men jag vill ändå poängtera det jag lyfte upp i mitt anförande. och delar synen på en Magnitskijlagstiftning. Därför ställer jag mig lite frågande till varför inte kan stå bakom det förslag som har kommit från och i dagens betänkande. kan, som sagt, inte svara, men jag vill gärna att han plockar med sig att situationen är beklaglig. Förslaget visar på ett sätt att använda en lag mot korrupta politiker. 155 (C): Det har varit en spännande debatt om ett oerhört spännande ämne, nämligen EU:s framtid. Det finns många perspektiv att anlägga, och jag ska vara ärlig med att jag kommer att fokusera på framför allt en sak. Jag kan göra det i förvissningen om att jag har en kompetent kollega i , som har tagit upp några av de intressanta perspektiven om Magnitskijlagar, EU:s utveckling i olika hastigheter och hur man hanterar en union som vill och behöver utvecklas i olika hastigheter. Jag vill fokusera på diskussionen om EU:s budget och EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Jag vill göra det, fru talman, eftersom jag tror att vi har hamnat i ett olyckligt läge där de flesta svenska politiker vill göra mer med EU. Man tycker att unionen ska ta ett större ansvar, men man vill inte betala. Vi har hamnat i ett olyckligt läge där den gemensamma jordbrukspolitiken har blivit kassakon där alla ska hitta pengar till sina egna angelägna satsningar. Även om jag anser att det är bra att vi har en grundsyn som innebär att EU ska göra mer, behöver göra mer, och att problem som delas inom unionen ska lösas gemensamt inom unionen, tycker jag att det är oerhört olyckligt när det blir landsbygden som får betala för de satsningar vi inte vill finansiera på annat vis. Jag är rädd, fru talman, för att det är precis det läget vi håller på att hamna i. Det har sagts tidigare i debatten att vi kan spara in på ett omodernt jordbruksstöd, som hindrar unga lantbrukare från att träda till – från att få tag på jord. Det råkar falla sig så att jag håller på att bli en av dessa unga lantbrukare. hamnade jag i den lyckliga situationen att jag efter en generationsväxling fick ta över vår familjegård hemma i . Det är år sedan min familj trädde till gården. När jag nu ser fram emot en process där jag inte bara ska ta över ägarskapet till gården utan också driften förstår jag att om ekonomin i lantbruksföretaget ska gå ihop är jag beroende av de betes-, miljö‑ och jordbruksstöd som vi lyfter för den verksamhet vi bedriver och den samhällstjänst vi faktiskt levererar. Jag är inte ensam om att vara i det läget. Även om svenska lantbrukare inte tar ut mest jordbruksstöd är ett av de länder där lantbruksföretagarna är mest beroende av stödet för att få ihop till svarta siffror i bokslutet, det vill säga för att klara ekonomin i sina lantbruksföretag. Verksamheten i Europeiska unionen I det här läget är det oerhört olyckligt om det blir så att det är svenska lantbrukare, som vi är överens om i svensk politik att vi vill stödja och öka konkurrenskraften för, som får betala för alla satsningar som ska göras. Det är också oerhört olyckligt om CAP-budgeten får bli en gödkalv som ska slaktas för att få ihop EU:s budget. Det är inte bara produktionsstöd och jordbruksstöd som finns i detta, utan det är också fråga om att regionalpolitiken – som även den behöver bli mer effektiv; vi behöver fundera över vad vi ska göra av den – har en viktig roll för att utveckla landsbygder i och i . Det är där pengarna kommer att saknas om medlen för dessa projekt dras in. Det är inte här i utan det är i min hembygd i södra . Sist men inte minst tror jag att man ska vara försiktig. Miljöforskare, bland annat , har pekat på vad som händer med de miljö‑ och klimatsatsningar som också ryms inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Det finns en stor risk att det är de som får stryka på foten först. Det är de som stryks först ur budgeten om vi oförsiktigt minskar EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: 2018/19:RB4 Statistik över hushållens tillgångar och skulder § 21 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2018/19:234 utvisningspolitik av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:235 Ahmadreza Djalali av (V) till utrikesminister (S) § 22 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: av (M) till miljö- och klimatminister (MP) 2018/19:643 Starta-eget-aktiviteter hos Arbetsförmedlingen av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2018/19:644 Analys av de nya reglerna för återvinning av (KD) till miljö- och klimatminister (MP) 2018/19:645 Översyn av lagstiftningen för att förhindra skatteplanering av (V) till finansminister (S) 2018/19:646 skatteplanering av (V) till finansminister (S) 2018/19:647 Ökad brottslighet i handeln av (M) till statsrådet (S) § 23 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2018/19:620 Ombyggnationen av genom av (M) till infrastrukturminister (S) 2018/19:618 Nya isbrytare av (C) till infrastrukturminister (S) 2018/19:616 Landbaserad laxodling i av (C) till statsrådet (S) 2018/19:623 Paragraf 3-områden av (KD) till statsrådet (S) § 24 Kammaren åtskildes . av förste vice talmannen från dess början till och med § 7 anf. 33 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 13 anf. 58 (delvis), av talmannen därefter till och med § 15 anf. 99 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 15 anf. 115 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 19 anf. 135 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Val av justitieombudsmän 1 (M) 2 FÖRSTE VICE TALMANNEN § 2 Anmälan om granskningsrapport § 3 Ärenden för hänvisning till utskott § 4 Ärenden för bordläggning § 5 Nya EU-regler om aktieägares rättigheter betänkande 2018/19:CU16 3 (M) 4 (SD) 5 (C) 6 (SD) replik 7 (C) replik 8 (SD) replik 9 (C) replik 10 (S) 11 (SD) replik 12 (S) replik 13 (SD) replik 14 (S) replik 15 (M) replik 16 (S) replik 17 (M) replik 18 (S) replik (Beslut fattades under § 18.) § 6 Tryck- och yttrandefrihet, massmediefrågor betänkande 2018/19:KU29 19 (M) 20 (SD) 21 (C) 22 SKÅNBERG (KD) 23 (S) 24 (V) 25 (L) 26 (MP) (Beslut fattades under § 18.) § 7 Offentlig förvaltning betänkande 2018/19:KU28 27 (M) 28 (S) 29 (SD) 30 (C) 31 SKÅNBERG (KD) 32 (L) 33 (SD) (Beslut fattades under § 18.) betänkande 2018/19:KU30 34 (M) 35 PER (SD) 36 (C) 37 (V) 38 (L) 39 HANS (S) 40 (M) replik 41 HANS (S) replik 42 (M) replik 43 HANS (S) replik 44 SKÅNBERG (KD) 45 (SD) (Beslut fattades under § 18.) betänkande 2018/19:KU22 46 (SD) 47 (V) 48 (L) 49 (SD) 50 HANS (S) (Beslut fattades under § 18.) § 10 Verksamhetsredogörelser för nämnder betänkande 2018/19:KU34 (Beslut fattades under § 18.) § 11 Ändring i offentlighets- och sekretesslagen med anledning av lagen om bostadsanpassningsbidrag betänkande 2018/19:KU36 (Beslut fattades under § 18.) § 12 Stärkt ordning och säkerhet i domstol betänkande 2018/19:JuU23 52 (SD) 53 (V) 54 (S) 55 (M) 56 (C) 57 (L) (Beslut fattades under § 18.) § 13 Förstärkta återfallsförebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning betänkande 2018/19:JuU25 58 (M) 59 (SD) 60 (C) 61 (SD) replik 62 (C) replik 63 (SD) replik 64 (C) replik 65 (V) 66 (KD) 67 (V) replik 68 (KD) replik 69 (V) replik 70 (KD) replik 71 (SD) replik 72 (KD) replik 73 (L) 74 (V) replik 75 (L) replik 77 (V) replik 78 (L) replik 79 (SD) replik 80 (L) replik 81 (SD) replik 82 (L) replik 83 (S) 84 (SD) replik 85 (S) replik 86 (SD) replik 87 (S) replik 88 (M) 89 (V) replik 90 (M) replik 91 (V) replik 92 (M) replik 93 (SD) replik 94 (M) replik 95 (SD) replik 96 (M) replik (Beslut fattades under § 18.) § 14 Skärpt straff för subventionsmissbruk betänkande 2018/19:JuU24 (Beslut fattades under § 18.) § 15 Avskaffad särskild löneskatt för äldre betänkande 2018/19:SkU18 97 (M) 98 (SD) 99 (V) 100 (M) replik 101 (V) replik 102 (M) replik 103 (V) replik 104 (KD) 105 (S) 106 (M) replik 107 (S) replik 108 (M) replik 109 (S) replik 110 (KD) replik 111 (S) replik 112 (KD) replik 113 (S) replik 114 (C) 115 (L) (Beslut fattades under § 18.) § 16 Verksamheten i Europeiska unionen betänkande 2018/19:UU10 116 HANS (M) 117 (SD) 118 HANS (M) replik 119 (SD) replik 120 HANS (M) replik 121 (SD) replik 122 (C) 123 (V) 124 (KD) 125 (V) replik 126 (KD) replik 127 (V) replik 128 (KD) replik 129 (L) (forts. § 19) § 17 Beslut om ärenden som slutdebatterats KrU10 Idrott och friluftsliv § 18 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde CU16 Nya EU-regler om aktieägares rättigheter KU29 Tryck- och yttrandefrihet, massmediefrågor KU34 Verksamhetsredogörelser för nämnder KU36 Ändring i offentlighets- och sekretesslagen med anledning av lagen om bostadsanpassningsbidrag JuU23 Stärkt ordning och säkerhet i domstol JuU25 Förstärkta återfallsförebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning JuU24 Skärpt straff för subventionsmissbruk SkU18 Avskaffad särskild löneskatt för äldre § 19 (forts. från § 16) Verksamheten i Europeiska unionen (forts. UU10) 130 (V) replik 131 (L) replik 132 (V) replik 133 (L) replik 134 (S) 135 Statsrådet (S) 136 HANS (M) replik 137 Statsrådet (S) replik 138 HANS (M) replik 139 Statsrådet (S) replik 140 (V) replik 141 Statsrådet (S) replik 142 (V) replik 143 FÖRSTE VICE TALMANNEN 144 Statsrådet (S) replik 145 (C) replik 146 Statsrådet (S) replik 147 (C) replik 148 Statsrådet (S) replik 149 (SD) 150 (SD) 151 HANS (M) replik 152 (SD) replik 153 HANS (M) replik 154 (SD) replik 155 (C) (Beslut skulle fattas .) § 21 Anmälan om interpellationer § 22 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 23 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 24 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2019