prot · H70910 · 2019-09-26 00:00:00 — Ni har tvärtom meddelat befolkningen att kommunerna skulle blomstra, vilket de bevisligen inte gör. som regeringen har givit kommunerna otillräckliga anslag har ni budgeterat för en slopad värnskatt, vilket beräknas kosta ca 6,2 miljarder. Anser statsrådet att den slopade värnskatten är en rimlig prioritering från regeringens sida? 39 Statsrådet (MP): Till att börja med vill jag rätta när det gäller siffrorna. Vi avsätter inte de pengar som talar om, utan det är 8 miljarder totalt sett som avsätts till kommunsektorn. Detta gör vi för att vi ser de stora behov som finns. Regeringen har ständigt varit pådrivande och sett till att det avsätts mer pengar till verksamhet, för vi vet att det är där som mycket av välfärdens viktiga uppgifter utförs. Men vi är inte nöjda. Vi tycker att man behöver skjuta till mer pengar, och det har vi varit tydliga med. Det står också i den överenskommelse som vi har slutit, januariavtalet, att vi kontinuerligt ska öka anslagen till kommuner och landsting, eller regioner, för att man ska klara av betinget att sköta både sjukvården, omsorgen och skolan. I budgeten har vi också sänkt värnskatten. Det var viktigt för att vi skulle kunna komma överens mellan partierna. Det är väl känt att inget av regeringspartierna drev frågan, men för att vi skulle kunna komma överens i mitten av svensk politik var detta en viktig prioritering. kan vi ge mer stöd till kommunerna. 40 (SD): Regeringens politik har sett till att landets kommuner har en minst sagt ansträngd ekonomi, vilket förmodligen kommer att leda till neddragningar i välfärden. Det är inte värdigt ett land som . Det är dags att regeringen nu tar sitt ansvar för våra äldre. Min följdfråga blir: Anser statsrådet verkligen att regeringens anslag till kommunerna är tillräckligt? 41 Statsrådet (MP): Vi tycker att det här är en av de högst prioriterade frågorna. Det är också därför regeringspartierna har varit pådrivande och sett till att det nu finns en ganska bred samsyn om att man behöver skjuta till mer pengar till kommuner och landsting. Så har det inte alltid sett ut. Men vi är inte nöjda; vi tycker att det behöver göras ännu mer. Det är därför vi avsätter stora summor i årets budget. Men vi behöver återkomma under de kommande budgetarna med ännu mer tillskott. avsatte vi 10 miljarder som fördelades till kommunerna just för att klara de utmaningar som uppstod när det var många nya svenskar som kom till vårt land. Vi behöver jobba kontinuerligt. 42 (V): Frågan avser civilminister . Livslängden på våra prylar blir allt kortare. Eftersom vi gör oss beroende av fler och fler prylar köper vi också mer nya prylar. Det är bra för företagen men dåligt för det hållbara samhället. Vi har aldrig konsumerat så mycket som vi gör . Konsumtionen står för en stor del av den globala påverkan på klimatet och är en avgörande faktor för hur vi ska lyckas nå våra klimatmål. Livslängden för vitvaror, hemelektronik och möbler är betydligt kortare än . Låga priser gör det lättare att köpa nytt. Men det riskerar att bidra till att vi blir tvungna att köpa prylar allt oftare, och det riskerar också att leda till att kostnaden blir allt högre. Den totala kostnaden blir högre när kaffekokaren ska bytas ut med allt kortare mellanrum. Vad avser civilministern att vidta för åtgärder för att öka hållbarheten på de prylar som produceras och säljs? 43 Statsrådet (S): Tack, , för denna viktiga fråga! Regeringen har satsat på de frågor som rör hållbar konsumtion. Inte minst under statsrådet tid som konsumentminister fokuserade regeringen många insatser inom konsumentpolitikens område på att helt enkelt förstärka hållbarheten i konsumtionen. Dessa satsningar och detta fokus fortsätter. Utöver detta jobbar vi med det civilrättsliga regelverket. Om vi ger konsumenter möjligheten och rätten att kräva en hög kvalitet på produkter bidrar vi till att få en mer hållbar produktion. Därför har regeringen inom ramen för EU-samarbetet drivit på för att vi ska förlänga den omvända bevisbördan så att konsumenter helt enkelt lättare kan kräva rätt produkter och hållbara produkter. Regelverket kommer att träda i kraft och ge konsumenterna ett mycket starkare skydd gentemot producenterna och bidra till en mer hållbar produktion. 44 (V): Tack för svaret, civilministern! Klimatkrisen är vår tids stora ödesfråga. För att klara den behöver vi förändra och minska vår konsumtion, och för att klara det behöver vi produkter med längre hållbarhet. Utsläppen och påverkan från konsumtionen gäller inte bara oss, utan det här påverkar också dem som under usla förhållanden arbetar inom till exempel textilindustrin i fattiga länder. Klimatförändringarna slår ofta extra hårt mot de fattiga delarna av världen. Vilket ansvar anser ministern att vi har för det som drabbar många utsatta människor, och vad kan regeringen göra för att motverka detta? 45 Statsrådet (S): Regeringen har verkat för att göra det lätt för konsumenterna att välja rätt, det vill säga att välja hållbara produkter ur ett socialt, ekonomiskt och ekologiskt perspektiv. Därför har också den tillsammans med övriga nordiska regeringar och stater ställt sig bakom märkningen som ett verktyg för konsumenter att göra miljömedvetna val. Detta arbete fortsätter, och vi verkar även för att offentliga upphandlingar ska användas som ett verktyg för att främja just märkningar av produkter och tjänster. Tillsättandet av ny landshövding i 46 (KD): aviserade vår landshövding hemma i , , att han skulle sluta . är vi inne . Det har alltså gått 16 månader, och vi har fortfarande inte fått någon landshövding i . Det har kommit ganska mycket kritik, inte minst i medierna, från alla partier – även från civilministerns eget parti. Det har ställts skriftliga frågor – eller i alla fall en skriftlig fråga – i . Min bänkkamrat frågar där när regeringen avser att utse en ny landshövding för . Jag har svaret från civilministern här. Det är en A4-sida med en massa text, men där finns inte ett enda svar på frågan. Det beskrivs bara hur det går till när man utser en landshövding. Jag vill därför ställa frågan en gång till: När kan vi få en ny landshövding till ? 47 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Låt mig här passa på att hylla riksdagsledamotens engagemang för den statliga förvaltningen i , inte minst landshövdingeämbetet som den främsta representanten för den svenska staten. Jag kan garantera att vi verkar för att denna utnämning ska beslutas av regeringen. Sedan är det så att det här rör människor, och ibland kan det finnas villkor som gör att regeringen vid utnämningar måste beakta just människors villkor och förutsättningar vid tillträdandet av en tjänst. Jag vill också passa på att rätta . Det är inte så att i står utan myndighetschef, utan man har en tillförordnad chef i väntan på den permanenta och ordinarie landshövdingen. Regeringen verkar naturligtvis för att vi ska ha en ordning där vi har så korta vakanser som möjligt. Men ibland blir det som det har blivit här, i samband med utnämningen av landshövdingen i . 48 (KD): Då vill jag bara meddela civilministern att jag träffade myndighetschefen senast , så jag är väl medveten om att han är på plats. Det är viktigt med en bra process, det är jag helt enig med ministern om. Men detta är ändå lite respektlöst och anmärkningsvärt. Hade ett välbefolkat län med betydligt mer folk än blivit behandlat på samma sätt? Vi har viktiga frågor som näringslivsfrågor, infrastrukturfrågor, försvarsfrågor och – inte minst viktiga för – rovdjursfrågor. Det är viktigt att få en myndighetschef på plats. Därför vill jag än en gång ställa frågan: När? 49 Statsrådet (S): Jag kan lugna riksdagsledamoten med beskedet att denna regering lika lite som någon annan regering i modern svensk historia ämnar diskriminera värmlänningar i samband med utnämning av myndighetschefer. Självklart ska vi säkerställa att den svenska statsförvaltningen mår bra i . Jag vill också passa på att gratulera till att nu får ett statligt servicekontor, vilket också meddelades i samband med regeringsförklaringen. Beredskapen för hot från drönare 50 (S): attackerades oljeanläggningar i och hälften av landets oljeproduktion slogs, om än tillfälligt, ut. I attacken ska bland annat drönare ha använts. Vissa menar att attacken visar att vi står inför en delvis ny hotbild, som handlar om att du från långt avstånd och med ganska små och enkla medel kan åsamka en motståndare stora skador. Även för ett land som finns det anledning att fundera över och vidta åtgärder för att möta denna typ av hot – små, svårupptäckta och relativt billiga vapen. Min fråga till försvarsminister är hur regeringen ser på detta hot från drönare och andra obemannade farkoster och även på vår förmåga att skydda oss mot dem. 51 Försvarsminister (S): Jag tackar för frågan. Drönare är någonting som förekommer regelmässigt i samband med olika typer av övningsverksamhet och andra aktiviteter som pågår inom ramen för Försvarsmakten. Detta har föranlett mycket diskussioner om vad vi kan göra åt situationen. Den åtgärd som har vidtagits är att regeringen har lämnat förslag till om att ändra skyddslagen för att förstärka möjligheten att ingripa mot drönare. Det innebär bland annat att skyddsvakter kan få använda våld mot obemannade farkoster som befinner sig inom, i närheten av eller över ett skyddsobjekt. Detta förslag ska behandlas av . Jag hoppas att lagändringarna ska kunna träda i kraft . 52 (S): Jag har ingen följdfråga utan tackar för svaret. Jag tror att det finns anledning att återkomma till den här diskussionen fler gånger. 53 (M): Min fråga går till civilminister . Vi har en väldigt bra sjukvård, men den är beroende av att det finns ett bra samarbete mellan kommunala, offentliga och privata aktörer. Den vårdmoms på som införde har vi debatterat tidigare. Köp av konsulttjänster, hyrläkare och hyrsköterskor motsvarade en kostnad på . Momsen på denna summa blir , en momskostnad som det offentliga kompenseras för men som det privata får ta ur egen kassa. står det väldigt tydligt att konkurrensneutralitet ska råda. Min fråga är: Kommer regeringen att stå fast vid sin januariöverenskommelse? 54 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Det enkla svaret är ja. Regeringen står fast vid överenskommelsen i januariavtalet. Vi står fast vid alla de förpliktelser som regeringen och samarbetspartierna har ingått. Därmed kommer vi också att leverera på den punkt som rör likvärdighet i välfärden. Vi kunde ju glädjas åt beskeden i budgetpropositionen om ersättning för vårdmomsen – ännu ett bevis på att vi kommer att leverera det som lovas i januariavtalet. Ett löfte ska hållas, och det gäller även inom detta område. 55 (M): Jag noterade i regeringsförklaringen att 210 miljoner skulle fördelas mellan 21 regioner i landet. Man behöver dock inte vara speciellt matematiskt kunnig för att inse att 210 miljoner delat på 21 regioner inte blir mycket pengar till varje region. Januariöverenskommelsen kommer inte att kunna hållas med detta löfte. 56 Statsrådet (S): En utredning har specifikt tittat på frågan om den kompensation som utgår till kommuner och landsting för momsen. Den kunde då konstatera att vi i det nuvarande systemet till och med har en överkompensation. tillför regeringen ännu mer resurser till kompensation för momsen. Det är klart att detta tas på allvar. Vi ska fortsätta att följa utvecklingen, och självklart ska åtagandena i januariavtalet följas. 57 (S): Min fråga går till statsrådet . Banden mellan idrott och spel om pengar på idrott går långt tillbaka i tiden. Under har relationen mellan idrotten och spelindustrin ytterligare utvecklats och fördjupats. I spelindustrins kölvatten finns dock ett allvarligt och växande problem i form av uppgjorda matcher och matchfixning. Detta är ett av de största hoten mot tävlingsidrotten. har ett flertal fall med manipulerade idrottsresultat med spel på desamma upptäckts. Om idrottstävlingar eller delar av idrottstävlingar är uppgjorda blir idrotten i förlängningen inte intressant att vare sig delta i eller titta på. Uppgjorda matcher och matchfixning involverar dessutom ofta organiserad brottslighet. Vad gör regeringen för att motverka uppgjorda matcher och matchfixning? 58 Statsrådet (S): Tack, , för denna viktiga fråga! Matchfixning är ett allvarligt hot inte bara mot idrotten i . Matchfixning är ett allvarligt hot mot tilliten i vårt samhälle. Därför har regeringen prioriterat arbetet med denna fråga. har den svenska staten återtagit kontrollen över spelmarknaden. måste alla aktörer följa svensk lag och ha svensk licens. En av de viktigaste delarna i regleringen är arbetet mot matchfixning. Spelinspektionen har tagit över kontrollen och samordningen av arbetet mot matchfixning. Vi kommer också att få besked från Spelinspektionen om regulatoriska åtgärder, alltså föreskrifter, som intensifierar arbetet mot matchfixning i närtid. Detta är ett bevis på att vi tar den här frågan på allvar. Varje misstanke om matchfixning är ett hot mot tilliten i hela det svenska samhället. Vi ska röka ut det här fenomenet, och det ska vi göra tillsammans med alla berörda aktörer och myndigheter. 59 (S): Jag tackar statsrådet för svaret på min fråga. Det känns tryggt att få höra om det viktiga arbete som görs inom detta område från regeringshåll. Uppgjorda matcher och matchfixning innebär ju dessutom risk för hot och påtryckningar mot de aktiva inom idrotten, inte minst inom ungdomsidrotten. Därför är detta extra viktigt. 60 Statsrådet (S): En viktig aspekt i detta är också den straffskärpning som vi har. Budskapet från regeringen och den svenska staten till alla som ens överväger att vara inblandade i något sådant här är att det kommer att mötas av statens fulla kraft. Vi har väldigt tydliga regelverk, ett nära samarbete mellan myndigheterna och straffrättsliga verktyg för att bekämpa matchfixning, och detta ska göras. 61 (M): tillbaka har vi återigen ett försvar på , och det är givetvis bra. Men när besökte vårt nyaste förband var det nära nog ren misär som visades upp. Stridsgruppen och dess stab sitter i en med ett dieseldrivet elverk och utan eget avlopp. beräknas en riktig stabsbyggnad finnas på plats. Det finns inga kaserner, ingen matsal, ingen försvarshälsa och ingen mäss. Tillståndet för skjutfältet har överklagats. De anställdas boendesituation gränsar till ren katastrof. Lägg till detta att nya P 18:s bemanning uppvisar försvarets sämsta åldersstruktur, där många ska gå i pension . 300 värnpliktiga borde utbildas på – finns det plats för 40. Min fråga till försvarsministern är: Vad avser försvarsministern att göra för att rätta till de många problem som förbandet nu dras med? 62 Försvarsminister (S): Läget är sådant att vi fattar beslut i riksdag om att avsätta medel för att Försvarsmakten ska bedriva sin verksamhet. I det ingår nyetablering av verksamhet på . Sedan är det myndighetens uppgift att fullfölja den delen. Jag har besökt det här förbandet och kan se att det genomförs byggnationer i området för att tillfredsställa lokalbehov, att man utvecklar verksamheten och att man utifrån de förutsättningar som råder flyttar fram positionerna. Sedan återstår naturligtvis en lång rad problem att åtgärda. Jag anser inte att det som sker på på något sätt är en slutpunkt. Det här är en del i en process där många problem ska hanteras. Det är helt korrekt att säga att det finns tillståndsproblem med skjutfältet och att det har skett överklaganden och annat. Detta hanteras enligt den myndighetsordning som råder i sammanhanget. Det är bra att vi har gjort etableringen på , men det återstår mycket jobb innan vi är klara. 63 (M): Tack för svaret, försvarsministern! Takten i försvarets uppbyggnad på imponerar inte. Det är bra att ministern medger detta. behöver vi också ett antal nya förband runt om i landet, och då vill jag fråga statsrådet: försvarsministern att vidta åtgärder som avsevärt kan förkorta de ledtider som har visats exempel på när det gäller nya P 18? Och avser försvarsministern att ta initiativ som innebär en begränsning av de så kraftigt försenande överklagandemöjligheterna kring skjutfält och övrig infrastruktur? 64 Försvarsminister (S): Jag vill klargöra en sak. Jag tycker att personalen på gör ett bra jobb. Det vill jag ha sagt så att det inte kastas en slagskugga som innebär att det som görs inte tyder på stort engagemang, för jag menar att de som är där och jobbar i Försvarsmakten har det. Det finns problem som ska hanteras, men glöm inte att positionerna flyttas fram rätt så rejält vid omfattande övningsverksamhet. När det gäller nya etableringar får man ta ställning till sådana i innan det finns anledning att kommentera dem. Insatser för brottsutsatta företag 65 (M): I gårdagens finns en debattartikel av vd:n för . Artikeln har rubriken ”Brottsvågen skrämmer bort utländsk kompetens” och beskriver inte bara detta utan också vilka kostnader, lidanden och konsekvenser det får för våra svenska företagare. Branscher som drabbas hårdast är handel, transport och bygg. Det brottsförebyggande arbetet bara i handeln kostar , enligt artikeln. Utsattheten för brott har fått var femte handlare att fundera på att sälja eller stänga butiken, fru talman. Därför vill jag fråga statsrådet varför den sittande regeringen inte tar denna mängdbrottslighet på allvar. Det är en mängdbrottslighet som drabbar våra småföretagare hårt men som dessutom ofta är en inkörsport till en betydligt grövre kriminalitet. 66 Statsrådet (MP): Tack för en otroligt viktig fråga, ! Självklart är det ett enormt hårt slag för de näringsidkare som drabbas av det här. Det kan kännas som en ren kränkning och också innebära en fara för ens egen hälsa och för ens anhöriga. Detta är självklart fullständigt oacceptabelt, och vi måste agera kraftfullt för att få ett stopp på det här beteendet. Det gör regeringen också genom att agera kraftfullt mot den organiserade brottsligheten, som ju ofta ligger bakom även den här typen av insatser. Vi har ställt oss bakom en lång lista från regeringens sida med åtgärder för att minska gängkriminalitet. Det handlar om brottsförebyggande åtgärder, om insatser med höjda straff och om att kriminalisera beteenden som inte har varit kriminaliserade. Vi behöver agera med kraft. Inte minst gäller det att anställa de poliser och de personer i som ska göra jobbet. Där har vi högt ställda ambitioner med 10 000 fler polisanställda. De kommer också att vara viktiga för att bekämpa den här typen av brottslighet. 67 (M): Det är skönt att vi är överens, men det var många vackra ord här från statsrådet. stängde företagen i och sina butiker tillfälligt i protest mot att inget gjordes för att komma till rätta med den otrygghet man känner. Vem vill jobba i en butik där snatterier, rån och hot hör till vardagen? Antalet anmälda brott stiger lavinartat och uppklaringsprocenten sjunker. När ska regeringen gå från ord till handling? 68 Statsrådet (MP): Regeringen har redan gått till handling. Vi har skärpt straffen på åtminstone ett trettiotal olika brott, och vi har också sett till att vi nu har betydligt många fler poliser som går ut från högre utbildning och kan fylla de här viktiga posterna i . Att ha fler närvarande poliser på plats på gator och torg och på de platser där näringsidkarna också bedriver sin verksamhet är såklart otroligt viktigt. Men det är inte det enda. Vi har också fattat beslut om att man ska ha möjlighet att sätta upp kameror från sida utan att söka tillstånd. På punkt efter punkt åtgärdar vi nu alltså problemen och tar i med kraft. Inrättandet av ett vårdkompetensråd 69 DAG (S): Svensk sjukvård håller hög kvalitet, men sjukvården har stora utmaningar vad gäller köer och stängda vårdplatser. Mot den bakgrunden blev jag väldigt glad när jag fick ta del av förslaget om att inrätta ett vårdkompetensråd. Jag har stora förväntningar och tror att det kan bli riktigt bra och att man kan se till att sjukvården och högskolan lyckas samverka och samarbeta. Jag skulle vilja fråga det ansvariga statsrådet vad hon kan göra för att säkerställa att det här vårdkompetensrådet blir framgångsrikt i sitt arbete. 70 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Det här är verkligen ett nytt steg och en ny nyckel när det gäller att stärka arbetet för att kompetensförsörja hälso- och sjukvården. Ledamoten var själv inne på vad som är bekymren med om vi inte klarar av att utbilda fler inom hälso- och sjukvården. En prioriterad uppgift som jag förväntar mig att det här nationella vårdkompetensrådet startar med är att hitta ett bättre samarbete om VFU, alltså praktikmöjligheterna. Det har varit en svårighet mellan lärosätena och kommuner, regioner och privata vårdgivare när det gäller på vilket sätt man kan organisera det här så att det blir riktigt bra. Studenterna ska kunna fortsätta på de sjuksköterskeplatser, specialistsjuksköterskeplatser och så vidare som vi faktiskt har ute på våra lärosäten och också kunna klara av sin praktik ute hos kommuner och regioner. Det är en viktig del. 71 DAG (S): Tack så mycket för svaret, statsrådet! Det gör mig mycket hoppfull . Jag hoppas också för egen del att man inte bara kan diskutera utan att man också kan föra ett samtal om utbildningens innehåll. Jag nås av signaler om att exempelvis många nyutbildade sjuksköterskor slutar efter ganska . Det kan bero på brister i utbildningen – att man inte blir tillräckligt förberedd inför de utmaningar som man möter ute på kliniker och vårdavdelningar. 72 Statsrådet (S): Jag tror att det finns utvecklingspotential också i sådana här delar som det nationella vårdkompetensrådet behöver titta på. En av anledningarna till att regeringen nu går fram och inrättar ett nationellt vårdkompetensråd är just att vi måste hitta en utveckling av den svenska modellen när det gäller hur vi samverkar för att se till att vi får riktigt bra utbildningar med personer som också är väl förberedda för arbetsmarknaden. Det här tror jag bara kan förbättra saker och ting. 73 (M): Jag har en fråga till statsrådet . Den gäller kostnadsutjämningen. Kommer civilminister och regeringen att genomföra det nya förslaget om kostnadsutjämning ? Det är ett förslag som innebär att blir av med ca , inte till inland och de kommuner som behöver stöd utan i huvudsak till de andra storstadsregionerna och . Detta trots kritik från SKL och SCB, som framhåller att tidsplanen är för kort samt att kvalitetssäkrad data inte finns klar förrän . 74 Statsrådet (S): Jag måste först korrigera ledamoten – förslaget är precis motsatsen till det han säger. Det förslag som ligger på bord innebär att vi förstärker utjämningen mellan storstadsregionerna och svensk glesbygd. Regeringen har gjort det ställningstagandet, och det är vi stolta över. Det är glesbygdens tur . Det är , , och tur. Det är regionerna i svensk glesbygd som är i behov av förstärkta medel, och då måste vi förstärka utjämningen mellan land och stad. Då måste vi ha en regionalpolitik som säkerställer att alla kommuner och alla regioner i vårt land klarar av att erbjuda sina medborgare en likvärdig välfärd. Utan förstärkt utjämning mellan land och stad får vi inte en likvärdig välfärd. Då är orden om att hela ska leva tomma ord som inte hjälper medborgarna. ska bidra mer, ja. Det är förslaget från regeringen. Med mer till glesbygden, och det behövs verkligen. 75 (M): Det behövs absolut pengar till glesbygd; det är vi helt överens om. Men eftersom ni nu brandskattar familjerna där med fordonskatt och annat blir de av med mycket pengar. Men det som det handlar om här är att storstadsregionerna får mycket av kostnadsutjämningen från , och det tycker vi inte är okej. Det är ett nytt Pomperipossasystem som byggs upp. 76 Statsrådet (S): Jag kan bara passa på att uppmana att utgå från fakta och från propositionens analyser, som tydligt angetts. Det är faktiskt så att partikamrater i var så arga över den förstärkta utjämningen, som innebär att måste bidra med mer, att de bjöd in glesbygdspolitiker till för att se hur det funkar i verkligheten. Nej, det är inte storstäderna som vinner på det här förslaget.