prot · H60949 · 2019-02-07 00:00:00 — Från har vi lite olika förslag på en mer flexibel föräldraförsäkring och att utöka rätten till föräldraledighet för att fler än bara föräldrarna ska kunna ta del av den. Vi har också ett förslag om ett jobbskatteavdrag som innebär att om båda föräldrarna arbetar kan de få mindre i skatt. Det gör också att de kanske kan minska arbetstiden något. Vad avser ministern att göra för att underlätta för familjer? 56 Statsrådet (MP): Vi behöver återkomma med vad vi vill göra i de här frågorna. Men vi kan konstatera att när det gäller till exempel föräldraförsäkringen finns det en hel del viktiga aspekter på jämställdhetsfrågan. Det fattades exempelvis beslut om en tredje reserverad månad under förra mandatperioden. Det är ett sätt att påverka jämställdheten. Det kan finnas olika åsikter i våra partier om vilka åtgärder vi vill se framöver. Men det är viktiga frågor som lyfts upp här, så vi får återkomma. Nedskärningar på Arbetsförmedlingen och likvärdig service i hela landet 57 SERKAN KÖSE (S): gick Arbetsförmedlingen ut med att myndigheten hade beslutat att varsla 4 500 medarbetare om uppsägning – detta på grund av ett minskat ekonomiskt anslag som är en konsekvens av den M-KD-budget som röstades fram i riksdag . Mindre pengar till Arbetsförmedlingen betyder som sagt färre anställda och att vissa orter kommer att bli berörda. Det är dock viktigt att understryka att det ännu inte är klart vilka funktioner och orter som kommer att beröras. Men en sak är klar: Landets arbetslösa kommer att påverkas. Min fråga går därför till arbetsmarknadsminister : Hur värnar vi en likvärdig service i hela landet om Arbetsförmedlingens kontor i socioekonomiskt svaga områden och mindre kommuner på landsbygden tvingas att stänga? 58 Arbetsmarknadsminister (S): röstade , igenom den budget som gäller och som regeringen och myndigheterna måste följa. Det är enligt min mening en ansvarslös och ogenomarbetad budget. På arbetsmarknadsområdet innebär den besparingar på på ett abrupt sätt. Detta är en fiktiv beräkning av uppsagda som inte går att genomföra i verkligheten eftersom människor dess bättre har tryggheten att ha uppsägningstid. Det hela innebär att Arbetsförmedlingen ställs inför mycket abrupta nedskärningar när det gäller antalet anställda. Det får förmodligen konsekvenser även för antalet kontor. Men det handlar också om något som är mindre omdebatterat: dramatiskt minskade resurser för att hjälpa de arbetslösa till arbete. Jag beklagar detta, och det blir naturligtvis min uppgift som arbetsmarknadsminister att framöver försöka se hur vi kan hantera situationen på bästa möjliga sätt för de arbetslösa. 59 SERKAN KÖSE (S): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Jag ställde frågan därför att den är extra viktig utifrån att tillgången på nya jobb torde vara mindre på landsbygden än i storstäderna. Personer i våra socioekonomiskt svaga områden har längre väg att gå än till exempel en nyutexaminerad akademiker från . Jag är därför orolig för detta, också utifrån den beskrivning som arbetsmarknadsministern nu gjorde när hon redogjorde för jämlikhetsperspektivet i vårt land. Jag vill återigen tacka för svaret. 60 Arbetsmarknadsminister (S): Vi ska inte sticka under stol med att vi står inför stora förändringar. Arbetsförmedlingen ska enligt januariavtalet reformeras i grunden. Vi har också en arbetsmarknad som har stora utmaningar. Serkan Köse kan dock vara säker på att jag som socialdemokrat alltid kommer att värna att vi har en arbetsmarknadspolitik som kommer dem som står längst ifrån arbetsmarknaden till del och som säkerställer att vi inte lämnar några delar av i sticket. Valet i och det svenska parlamentsstödet 61 (SD): genomfördes ett val i . Även om det inte slutade i en regelrätt våldsorgie den gången kantades valet av omfattande oegentligheter, vilket ledde till att den socialistiska regimen fortfarande sitter kvar. Valobservatörer från Afrikanska unionen, från EU och från har rapporterat om fantasisiffror i röstlängderna, omfattande regeringspropaganda och tryck på offentliganställda att rösta på regimen. Det står med andra ord klart att valet inte har gått demokratiskt riktigt till. betalar ut så kallat parlamentsstöd till , alltså bistånd för att hjälpa parlamentet. Jag vill därför fråga biståndsministern dels om han anser att valet i genomfördes på ett fritt och rättvist sätt, dels varför betalar ut bistånd till ett parlament vars ledamöter har tillsatts genom valfusk i stället för att stödja den demokratiska oppositionen. 62 Statsrådet (MP): Tack för frågan! Vi ger bistånd till en hel rad länder i världen där man har omfattande problem med demokrati, krig och konflikter. Det är länder där det krävs insatser för att nå fram till människor och få till ett humanitärt bistånd. Om det vore så att vi bara gav bistånd till länder som fungerar perfekt skulle vi egentligen inte behöva ge bistånd över huvud taget. Det är i stället ofta i länder med stora problem som behoven är som störst. För just kommer vi relativt snart att fatta beslut om och genomföra en ny strategi. Det kommer att innebära förändringar, och det har inneburit förändringar i det bistånd som vi har gett. Den utveckling som vi ser i är inte bra, och den kommer att påverka biståndet och hur det ser ut. 63 (SD): Jag tyckte inte att jag uttryckte mig på ett otydligt sätt. Frågan handlar alltså inte om bistånd generellt och inte om humanitärt bistånd. Den handlar specifikt om biståndet till ett parlament, nämligen det i . Om målet är att stötta det, som jag tolkar det som biståndsministern säger, undrar jag: Vad är det bästa alternativet? Tycker att det är bäst att stötta gamla maktparti, som kontrollerar parlamentet, eller den demokratiska oppositionen? 64 Statsrådet (MP): Jag tycker att det för många länder som exempelvis , där vi ser en negativ utveckling, finns anledning att se över bistånd över huvud taget som går till statsbudget eller till de politiska företrädarna. Det är viktigt att rikta det bistånd som vi ska ha kvar direkt till opposition, till civila organisationer och till människor i form av humanitärt bistånd. När utvecklingen går åt fel håll behöver man förändra biståndet. 65 (S): Runt om i har lokala jobbspår skapat möjligheter för individer som står långt ifrån arbetsmarknaden att få jobb. I min egen hemkommun redovisar man att av dem som har deltagit i vad man stolt kallar för Vetlandamodellen har fått anställning. Vuxenutbildningen, lokala företag och Arbetsförmedlingen har genom nära samverkan, praktik, handledning och språkundervisning på arbetsplatsen lyckats få dem som står allra längst ifrån arbetsmarknaden i jobb som man har löst en del av företagens stora rekryteringsbehov. Jag vill fråga hur arbetsmarknadsminister ser för de lokala jobbspåren. 66 Arbetsmarknadsminister (S): De lokala jobbspåren började växa fram . Det är drygt 6 000 personer som går i ett lokalt jobbspår. 600 privata arbetsgivare och 300 offentliga arbetsgivare är involverade. har drygt 2 000 personer lämnat jobbspåren. är lite bättre än snittet, men på nationell nivå har jobb efter ett lokalt jobbspår. Av dem som går i jobbspåren är personer som saknar gymnasiekompetens. Det här betyder att jobbspåren spelar en oerhört viktig roll på arbetsmarknaden för att leda till jobb för människor som står långt ifrån arbetsmarknaden och för att bidra till företagens och de offentliga arbetsgivarnas rekryteringsbehov. Arbetsmarknadspolitiken står inför stora utmaningar eftersom den gällande budgeten innebär stora nedskärningar. Men jag anser att det vore helt tokigt att inte fortsätta med de lokala jobbspåren, som visar så goda resultat. 67 (S): Tack, ministern, för svaret! Precis som arbetsmarknadsministern säger är det oroande med de stora besparingar som gick igenom i och med att högern röstade igenom sin budget här i . Då sprids det också en oro runt om i landet för om jobbspåren ska kunna fortsätta. Hur kan jobbspåren säkras trots högerns stora nedskärningar på arbetsmarknadspolitiken? 68 Arbetsmarknadsminister (S): Jag är mycket medveten om den oro som finns både inom Arbetsförmedlingen och hos alla som samarbetar med Arbetsförmedlingen, framför allt på de områden där man har nått framgångsrika resultat, mot bakgrund av de stora nedskärningarna och den stora oro som har spridits genom budgeten. Jag kommer så fort som möjligt att försöka stilla den oron med att ge besked. Jag återkommer i den frågan. 69 (S): Min fråga går till statsrådet . Efter reportaget i Kalla fakta om hur människor misstänks för brott baserat på utseende och efter händelserna i har starka reaktioner kommit, och det har också uppstått en diskussion om särbehandling och om rasprofilering i . Rapporter från såväl som Civil Rights Defenders pekar på grundläggande problematik med att individer blir misstänkliggjorda på basis av härkomst och hudfärg. Det är en metod som bekräftar känslor av utanförskap och som skapar ett problem med bristande förtroende för polisen och rättsväsendet och för våra myndigheter i stort. Min fråga är därför: Vad avser statsrådet att göra för att motarbeta rasprofilering i ? 70 Statsrådet (MP): Tack, ledamoten, för frågan! Har vi generellt ett problem med rasism i ? Ja, det har vi. Den föregående regeringen tog fram en plan mot rasism som löper på. Den planen kommer vi att fortsätta att arbeta med. Det är oerhört viktiga frågor, inte minst i dessa tider när vi också ser rasistiska krafter som växer på olika sätt. Bara det faktum att man kan känna en oro över att bli annorlunda behandlad baserat på exempelvis hur man ser ut är ett problem i sig. Finns det ett jobb att göra? Ja, absolut! Det som ledamoten tar upp om förtroendebristen är också oerhört viktigt. Vi måste jobba för att människor ska kunna känna sig trygga och ha ett förtroende för våra myndigheter. 71 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Jag är väldigt stolt över att kunna ha en antirasistisk och feministisk regering på plats. I vårt samhälle ska vi inte ha ett vi-lag och ett dom-lag. Det ska bara finnas vi. Var rasismen än förekommer måste den motarbetas. Därför vill jag också fråga: Vad ser statsrådet som de viktigaste åtgärderna inom statsrådets portfölj när det gäller att minska diskriminering och segregation? 72 Statsrådet (MP): Det finns flera olika delar. Dels lyfte jag fram planen mot rasism. Det arbetet, som påbörjades föregående mandatperiod, måste fortsätta. Jag tror också att vi, som statsministern har sagt, har anledning att skärpa diskrimineringslagstiftningen och titta på den frågan. Det är baserat på en mängd olika faktorer. Vi måste se till att diskrimineringslagstiftningen blir ett starkare verktyg, inte minst på våra arbetsplatser. Det finns alltså flera saker att göra. Detta var bara två som jag tog upp i korthet. 73 KADIR KASIRGA (S): Min fråga går till statsrådet och handlar om dödsolyckor på våra arbetsplatser. vinkar miljontals svenskar adjö av sina kära och nära när de går till arbetet, oftast med meningen ”vi hörs ” eller ”vi ses senare”. Trots nollvisionen för dödsolyckor på jobbet miste tyvärr 58 arbetare sina liv just när de utförde sitt arbete för att tjäna sitt land. Det var 58 människor som aldrig kom hem från arbetet – som den 20-åriga unga kvinna som klämdes till döds i en produktionsmaskin i eller den 60-åriga järnvägsarbetare som klämdes mellan godsvagnar när han utförde ett arbete vid järnvägen i . Min fråga till statsrådet är: Vilka initiativ och åtgärder är arbetsmarknadsministern beredd att vidta för att rusta upp arbetsmiljöarbetet och för att förebygga dödsolyckor på våra arbetsplatser? 74 Arbetsmarknadsminister (S): Tack, Kadir Kasirga, för att du här i kammaren tar upp en av de absolut viktigaste frågorna! Det är fullständigt oacceptabelt att en enda människa dör på eller av sitt arbete. ökade antalet dödsolyckor i . Vi har legat på knappt en avliden . Det är en oerhört hög siffra, tycker jag. – det är nu – har tio människor förlorat livet på sina jobb. Nio av dem var anställda i svenska företag och ingår i den svenska statistiken, medan en jobbade i men var anställd av ett utländskt företag. Detta är de absolut viktigaste frågorna på mitt bord, och det är de frågor jag ska ta tag i allra först. Jag tänker göra det som krävs för att vi ska vända utvecklingen och få ned dödsolyckorna i arbetet. Jag återkommer med mer i nästa inlägg. 75 KADIR KASIRGA (S): Tack, statsrådet , för svaret! Vi socialdemokrater anser att för alla som går till jobbet, anställda eller företagare, bör rätten att komma hem efter arbetsdagen vara okränkbar. Sedan har vi också en M-KD-budget som är gällande . Där finns det biverkningar som påverkar arbetsmiljön. Hur ska vi hantera den frågan? 76 Arbetsmarknadsminister (S): Arbetsmarknadspolitiken fick kraftigt stärkta resurser under förra mandatperioden och behåller de resurserna. har kunnat anställa ungefär 100 nya inspektörer. Vi har en arbetsmiljöstrategi på plats med en nollvision. Vi har inlett ett omfattande arbete för att komma åt skurkföretagen. Jag har bjudit in arbetsmarknadens parter och de berörda myndigheterna med deras experter liksom företrädare för de branscher som är särskilt drabbade för att tillsammans med dem diskutera och komma fram till vad som är mest verkningsfullt. Vi måste vända utvecklingen. 77 (S): Jag vill ställa min fråga till jämställdhetsminister . tjänade män mer än kvinnor i . Det betyder att kvinnor jobbar gratis efter varje arbetsdag. Det är då beräknat på en arbetsdag mellan och . Det är nästan som kvinnor jobbar gratis . Detta får effekter på kvinnors löner och pensioner och bidrar till att många kvinnor har svårt att försörja sig och sina familjer. Detta är en stor orättvisa, men det är också ett stort strukturellt problem för hela samhället, inte bara för kvinnor. Därför är min fråga: Vad kan vi göra för att bekämpa denna lönediskriminering mot kvinnor? 78 Statsrådet (MP): Tack, , för frågan! Den är oerhört viktig. Även om vi tar hänsyn till en rad olika parametrar ser vi fortfarande att det finns en osaklig löneskillnad mellan kvinnor och män, och det är helt oacceptabelt. Den föregående regeringen drev igenom att vi skulle ha lönekartläggningar . Sedan har vi också en diskrimineringslagstiftning som tydligt säger att varje arbetsgivare ska vidta aktiva åtgärder för att motverka diskriminering. Här har vi en utmaning. Dels känner inte alla arbetsgivare till lagstiftningen och att de har detta ansvar. Dels tror jag att det finns behov av att se om vi kan införa större sanktionsmöjligheter mot dem som inte vidtar aktiva åtgärder för att motverka diskriminering. Det handlar till exempel om det arbete med lönekartläggningar som arbetsgivare måste göra . Det måste också leda till resultat. Ser vi att det finns osakliga löneskillnader måste de åtgärdas. 79 (S): Jag tycker att det är väldigt bra att regeringen ställer tydliga krav, för detta är diskriminering som slår mot halva arbetskraften. Man kan tydligt se att det hela börjar när kvinnor får barn. Det är då de börjar diskrimineras. För män är det dock tvärtom: Chansen att få högre lön ökar faktiskt när de får barn. Det är ju inte klokt! Lycka till i arbetet, ministern! Det är mycket viktigt! 80 Statsrådet (MP): Jag delar helt uppfattningen om kvinnors ekonomiska makt. De osakliga löneskillnaderna är ett mycket viktigt område när det gäller jämställdhetspolitiken. Jag säger tack så mycket till för att hon lyfte denna fråga. förutsättningar att klara en kommande lågkonjunktur 81 (S): Jag har en fråga till finansminister . Ingen tycker om personer som går runt och berättar obekväma sanningar på en släktträff eller på ett kalas. är de personerna ibland viktiga, trots att de är irriterande, just för att de tvingar oss att se sanningen i vitögat. Det verkar nämligen finnas en mänsklig brist: Vi tror att ekonomiska bubblor aldrig brister, och vi tror att högkonjunktur inte går över i lågkonjunktur. Men sanningen är nog att vi befinner oss på toppen av en högkonjunktur och att vi har en lågkonjunktur som lurar runt hörnet. Min fråga till finansministern är helt enkelt: Hur väl rustat är för en lågkonjunktur? 82 Finansminister (S): Svensk ekonomi står oerhört stark. Efter de senaste årens ekonomiska politik är vi nu i ett läge där vi har ordning och reda i statsfinanserna. Våra statsfinanser ligger i linje med det överskottsmål som vi har i det finanspolitiska ramverket. Vi har betalat av på statsskulden, så vi har den lägsta statsskulden . Vi har alltså ordning och reda i statsfinanserna, och där finns rejäla marginaler om det skulle behövas. Därutöver har vi ett starkt utgångsläge på så sätt att det är väldigt starkt på arbetsmarknaden. Vi har den högsta sysselsättningsgrad som någonsin har uppmätts i något EU-land. Vi har en sjunkande arbetslöshet. Vi har en ungdomsarbetslöshet som har sjunkit tillbaka rejält. Vi har också en betydligt snabbare etablering för nyanlända på arbetsmarknaden. har alltså ett starkt utgångsläge för alla eventualiteter. 83 (S): Tack, finansministern, för ett betryggande svar! Jag är ledamot från . Många kommuner i denna region har stora skulder just för att de har vuxit och 80-talet. Andra kommuner har en svagare ekonomi av andra skäl. Min fråga till finansministern är: Hur kan vi, när lågkonjunkturen kommer, se till att säkra kommunernas ekonomi och därmed också säkra välfärden runt om i vårt avlånga land? 84 Finansminister (S): Vi har redan i de planer som finns mycket omfattande resurstillskott till våra kommuner och landsting, eftersom vi vet att det kommer att behöva anställas mycket personal där på grund av de demografiska förändringarna. Om vi skulle hamna i ett mer allvarligt ekonomiskt läge – detta är ren spekulation – finns det goda marginaler. Och resurser till kommuner och landsting brukar vara någonting som regeringar, faktiskt oavsett färg, prioriterar. följder för de ekonomiska klyftorna 85 (S): Min fråga går till finansminister . De växande ekonomiska klyftorna skapar stor oro och skadar både sammanhållningen och solidariteten i vårt land. Vi socialdemokrater står för jämlikhet och för en stark välfärd. innebär januariöverenskommelsen en rad kompromisser, bland annat skatte- och avdragsförändringar som inte förbättrar fördelningspolitiken. Hur avser finansministern att hantera detta? 86 Finansminister (S): Det är helt korrekt att det finns en del skatteförändringar i januariavtalet som inte var det som vi socialdemokrater i första hand hade önskat, men man får alltid ge och ta i en överenskommelse. Det finns också, i januariavtalet, viktiga åtgärder för att minska klyftorna. Det handlar inte minst om att vi vill säkra välfärden genom mycket omfattande resurstillskott till våra kommuner och landsting. Det finns en väldigt stark omfördelande kraft i det faktum att direktören och den som jobbar i receptionen får lika hög kvalitet på både sjukvård och äldreomsorg. Deras barn går förhoppningsvis också i samma skola. Därutöver gick vi ut med förslag om att stärka ekonomin för de pensionärer som har det sämst ställt. Vi vill också höja pensionen för dem som har jobbat ett helt långt liv men som ändå har en alltför låg pension. Vi vill avskaffa pensionärsskatten. Dessutom är ett syfte med den skattereform som ska genomföras just att man ska minska de ekonomiska klyftorna. 87 (S): Tack för det väldigt socialdemokratiska svaret! Hur tror finansministern att ett utvidgat RUT-avdrag kan styras mer mot dem som verkligen behöver dessa tjänster så att det inte bara blir ett utökat Djursholmsavdrag? 88 Finansminister (S): Vi ska titta på om man kan göra något särskilt med för äldre. Det tredubblade taket i låter kanske som en större reform än vad det är. Det är väl av dem som använder RUT-tjänster som slår i taket , och de offentligfinansiella effekterna av detta utvidgande kommer att vara minimala. 89 (S): reste den väldigt viktiga frågan om ålderismen – direkt och indirekt diskriminering av äldre personer. Min fråga har anknytning till detta. Jag utgår från en mening i regeringsförklaringen där det utlovas att en oberoende rättigheter ska inrättas. Detta är ingen ny fråga. Den har diskuterats . En ordentlig och ingående utredning har faktiskt gjorts, som har blivit liggande ett tag på det dåvarande . Men det är en viktig fråga, och utredningen går igenom både vilket mandat en sådan här institution ska ha och hur institutionen ska organiseras. Det bygger delvis på de institutioner av liknande slag som finns i andra europeiska länder. Min fråga är: Hur mycket mer förberedelser behövs för att börja förverkliga det löfte som ges i regeringsförklaringen? 90 Statsrådet (MP): Tack för att tar upp MR-institutionen! Detta har varit en jätteviktig fråga som den föregående regeringen har arbetat med. Det är klart att det som ligger framför oss är att se till att få institutionen på plats. Precis som beskriver är en utredning gjord. behöver vi ta steg framåt för att få institutionen på plats, helt enkelt. Vi får återkomma till exakt hur snabbt det kan ske, men det är en väldigt viktig fråga som vi behöver ta hela vägen in i mål. 91 (S): Jag tror att ett problem som har skapat förvirring är att man har varit orolig för att en sådan institution skulle krocka med en del existerande institutioner, till exempel . Det måste man undvika. Detta måste bli en annan typ av organisation. Den ska inte behandla enskilda klagomål – det ska andra institutioner göra. Men jag hoppas att tiden nu har kommit att börja förverkliga denna idé, för den skulle förstärka skyddet av mänskliga rättigheter i vårt samhälle. 92 Statsrådet (MP): Jag delar helt den uppfattningen. Arbetet för att förstärka och ständigt värna de mänskliga rättigheterna och driva utvecklingen framåt och se hur kan fortsätta att vara i framkant i fråga om mänskliga rättigheter både här och internationellt kommer att fortsätta med kraft. MR-institutionen är en viktig del i det arbetet framöver. Kontanthantering i hela landet 93 (S): Jag har en fråga till angående kontanthanteringen. Kontanthanteringen i är en fråga som har varit aktuell ganska länge, speciellt sedan bankerna slutade att hantera kontanter och speciellt för oss som bor på landsbygden. har även företaget beslutat att säga upp avtalet med 300 ombud runt om i landet, av 460 totalt, bland annat i , i kommun, i . Det innebär att det inte kommer att finnas någonstans i hela kommunen där man kan sätta in pengar, varken som förening eller som privatperson. Det måste vara möjligt att hantera pengar i hela landet, och det är faktiskt viktigt för såväl privatpersoner som föreningar och företag att kunna göra det. Man ska faktiskt inte behöva ha pengarna i madrassen bara för att man bor på landsbygden. Min fråga till är därför vad regeringen menar att göra åt detta. 94 Finansminister (S): tar upp ett problem som finns i vår glesbygd, inte minst för äldre som bor där. Självklart ska det finnas möjlighet att ha kontanter runt om i hela . Det är inte bara regeringen som tycker det utan också , där en enig parlamentarisk kommitté har kommit med ett förslag om att storbankerna ska ta ett större ansvar för kontanthanteringen. Regeringen har med glädje mottagit förslaget och skickat ut det på remiss, och just nu pågår en remissammanställning på . Regeringen återkommer därefter i frågan. 95 (S): I delbetänkandet föreslås att man till och med ska reglera kontanthantering i lag. Min följdfråga blir därför om det är någonting som regeringen kommer att överväga. 96 Finansminister (S): Detta har alltså varit ute på remiss, och det är ju en viktig del av lagstiftningsarbetet i att alla berörda instanser får möjlighet att lämna synpunkter. Just nu sitter man på och tittar igenom remissvaren. Därefter kommer regeringen att återkomma med sitt ställningstagande i frågan och, om det handlar om lagstiftning, lägga fram det på bord. Åtgärder för fler organdonationer 97 (S): I SVT:s program Svenska nyheter slog ett slag för att fler svenskar ska anmäla sig till donationsregistret. Efter programmet förklarade 18 000 personer att de ville donera sina organ när de avlidit.