prot · H609102 · 2019-06-11 00:00:00 — Jag vet hur betydelsefulla bra vägar är, inte bara för dig och mig utan framför allt för skogsindustrin och andra tunga transporter. Detta är ett av skälen till att vi satsar 164 miljarder på vägunderhåll. Det behövs verkligen. Vi gör också en öronmärkt satsning på just ökad bärighet. Vi öppnar upp för 74-tonslastbilar på BK4 för att få effektivare och bättre transporter, och i detta ligger uppdraget till att stärka bärigheten ordentligt. Vi har ju ett budgetsamarbete, och jag ser fram emot det. Här har vi lagt extra pengar, så kallade potthålspengar, för att förstärka vägar på landsbygden som har drabbats av bland annat tjälskador. I och norra finns det framgångsrika projektet . Det är ett samarbete mellan och skogsnäringen i syfte att underlätta för tunga transporter under tjällossning utan att orsaka alltför stora skador på vägar eller försvåra framkomligheten för andra trafikanter. Enligt statistiken för tjälrestriktioner på allmänna vägar har inte haft mer än dubbelt så många restriktioner som , och tillsammans. Men jag tittar gärna på , för det underlag som vi har studerat visar inte på detta. Så långt statistiken. Det viktiga är ju vad vi gör i ett läge där vi har dålig kvalitet på vägarna. Hur säkerställer vi att vi ökar bärigheten? Ena delen är givetvis att vi tillskjuter rätt resurser, implementerar BK4 och stärker bärigheten på vägarna. Jag tror att både och jag är besjälade av att såväl skogsindustrin som andra tunga transporter ska kunna ta sig fram på vägarna. Det är viktigt för exportnäringen. Det är viktigt för och andra verksamheter i . Då måste vi också se till att det är rätt stråk som vi använder oss av och implementerar. Det ena är vägnätet, men låt mig ändå passa på att slå ett slag för att kombinera det med andra transportslag som behöver stärkas: möjligheterna till omlastning till järnväg eller för den delen sjöfarten. Så arbetar vi i regeringens godstransportråd med godsstrategin. Vi tittar på hur vi kan förlänga hela vägen för till exempel skogsråvara eller andra produkter som färdas på våra vägar – från en 74-tons lastbil på en över till omlastning till exempelvis järnväg, eller för den delen en automatiserad hamn utmed sjöfarten för klimatsmarta transporter ut på världens marknader. tror jag att av våra exportprodukter går via sjöfarten, och stärker vi den ordentligt. Detta tror jag måste vara svaret på utmaningarna. Vi måste både stärka grundinfrastrukturen – där delar jag uppfattning – och ständigt kämpa för att också hitta nya vägar för klimatsmartare transporter ut, inte minst för våra tunga industriprodukter. Där är järnvägssatsningar och även sjöfartssatsningarna viktiga delar. 110 (C): Tack, , för det mer utvecklade svaret! Jag delar uppfattningen att vi måste se helheten i kedjan, så det är glädjande. I , i min valkrets och mitt område, arbetar man just nu med att förbereda en omlastningsterminal för virke. Det är en viktig möjlighet för att den skog som finns där också kan transporteras vidare ut i världen eller till exempel till , som är i behov av det virke och de råvaror som finns i vårt område. Det är också viktigt för att stärka näringslivet och den industri som finns. Siffrorna som har tagit fram visar hur särskilt har drabbats av tjälrestriktioner. Den aktionsgrupp som jag inledde med att tala om hade själva utifrån siffror tittat på hur det såg ut . Där kunde man återigen se att i norra del är särskilt drabbat av avstängda vägar. Detta är väldigt olyckligt. Åtgärder krävs med tanke på att detta område ligger i ett av främsta industrilän och lantbrukslän. Det finns även en viktig koppling till och ut i omvärlden tack vare närheten till hamn och så vidare. Det handlar om att få en långsiktighet när det gäller infrastrukturen så att man håller i och håller ut. När det gäller den väg som aktionsgruppen startades kring fanns det ett beslut där dåvarande hade vägen med i plan. Den skulle tjälsäkras och också beläggas. Så har inte skett . som gått har det varit både borgerliga och socialdemokratiska regeringar, och det har säkert funnits goda skäl att investera i såväl de mindre vägarna som de större stråken. Behoven är ju stora när det gäller svensk infrastruktur. Men det är klart att det påverkar de människor som bor där och som har förhoppningar om en bättre väg. Efter att det här har varit lite medialt uppmärksammat görs det nu insatser, vilket är bra. Vi får hoppas att det håller i sig så att det inte blir avstängda vägar eller tjälrestriktioner , för det drabbar de människor som bor där. När man ser bilder på de bilar och fordon som åker där och hör berättelser om hur vägarna påverkar människors möjlighet att bo, verka och driva företag i dessa områden oroar man sig för utvecklingen. Det behövs mer långsiktighet, och därför är det viktigt att regeringen lyfter de här frågorna. Det här handlar om allmänna vägar. Ministern skriver i sitt svar att man nu gemensamt satsar på de enskilda vägarna, och det är en jätteviktig fråga för del. Om jag har hört rätt siffror är det över 1 miljon resor som startar eller avslutas på en enskild väg . De behöver ha bättre förutsättningar, för det är oftast där resor startar. Sedan kommer de till de allmänna vägarna, och såväl mindre som större stråk behöver då ha en robust infrastruktur. Min fråga är: Vad avser ministern att göra för att vi inte ska ha så många avstängda vägar på grund av tjälrestriktioner som vi hade denna vinter, framför allt i ? 111 Infrastrukturminister (S): Jag delar utgångspunkten att det ska vara säkra vägar, inte bara för industrins skull även om det naturligtvis är viktigt. Det är därför som vi nu gör satsningar på BK4 för ökad bärighet och 74-tons lastbilar. Vi lägger på vägunderhåll, vilket faktiskt är den största satsningen någonsin, och det är för att det är prioriterat och viktigt. Men det är naturligtvis också en fråga om trafiksäkerhet i sig. Vägar som inte har rätt standard är osäkra och kan bidra till ett ökat antal olyckor och även allvarliga sådana. Det jobb vi har framför oss i handlar långsiktigt också om att klimatsäkra vår infrastruktur till följd av väderförändringar. Vi kan konstatera att förra sommarens torka, hetta och bränder ledde till omfattande skador på infrastrukturen som kommer att kosta avsevärda resurser att återställa. På samma sätt säger alla rapporter att vi i vissa delar av riskerar att se översvämningar mer återkommande . Därför måste vi klimatsäkra infrastrukturen. Detta är ett av skälen till att det var viktigt att lägga så pass mycket som och sedan fördela dem jämnt över landet och göra rätt prioriteringar i nationell plan. Där hade jag i mitt arbete som infrastrukturminister möjlighet att åka runt i hela landet och lyssna in de olika regionernas prioriteringar och önskemål. I är jag inte säker på att det var vägar, utan det var väldigt mycket järnvägssatsningar som prioriterades och som vi lyfte in som nya objekt. Jag vill inte att vi ställer de olika satsningarna mot varandra, men jag tycker att det är viktigt att vi ser vikten av att både upprätthålla standarden i det vägnät vi har och ha förmågan och möjligheten att kunna bygga ny järnväg och öka möjligheterna för farledsfördjupning i hamn och på det sättet kunna frakta ännu mer gods ut på världens marknader. Svaret är därför att vi fortsätter med den stora satsning som vi gör på vägunderhållet. Det är som har i uppdrag att säkra vägarna, och inte minst i föreställer jag mig att det projekt man har haft ihop med skogsnäringen bidrar till att säkra vägarna så att det blir bättre bärighet. Där finns öronmärkta anslag för att just öka bärigheten på vägarna. Det vi behöver bli bättre på är att samordna dessa insatser med andra aktörers transportbehov. Vi ska lyssna efter näringslivets behov och se vilka nya transportkorridorer som vi kommer att behöva framöver. Det är ett av skälen till att vi i godstransportrådet har plockat in både transportköparna, industriella aktörer och olika intressen för att se vad som är det gemensamma nationella intresset. kunde vi tack och lov få en förändring till stånd. En husfabrik nära hamn fick tidigare transportera husdelarna på väg och järnväg i stället för att använda sjöfarten, vilket hade varit det allra smidigaste. Detta kunde till en början inte lösas på grund av att man inte hade rätt kapacitet eller möjligheter. har det uppmärksammats, och erfar jag att man sköter dessa transporter via sjöfarten. Det är så vi måste jobba. Det är nästan lite hands-on i olika delar av landet, där vi tillsammans med handelskamrar, olika regionala aktörer och transportköpare ser vad som är de viktigaste insatserna. Det handlar om att öka bärigheten och om att hitta omlastningsterminaler och smartare sätt att använda vår transportinfrastruktur. Då kan vi minska klimatpåverkan. Då kan vi använda de resurser vi har effektivare, och på så sätt kan vi också minska kostnaderna för företagen och klimatpåverkan i företagens transporter. Det är precis det som vi jobbar med tillsammans. 112 (C): Tack, statsrådet, för svaret! Jag tycker att det här är en angelägen fråga, och det är också därför jag valde att interpellera statsrådet. Vi kan se att det finns olika behov i olika delar av landet, och infrastrukturen är väl kanske en fråga där man aldrig blir mätt. Det kanske statsrådet själv har insett genom att arbeta med de frågorna. Men det är viktigt att peka på några principer. Bland annat finns exemplet om en väg som har pekats ut för åtgärder, och de ska faktiskt också genomföras. Det handlar om skogen och industrin. Människor som bor och verkar på landsbygden ska kunna ta sig till jobb, studier och vidare till annan infrastruktur och kollektivtrafik. Det är helt avgörande för att de ska kunna bo och leva i hela landet. Det är särskilt problematiskt när vissa delar av landet åsidosätts eller drabbas av yttre faktorer, till exempel dåliga vägar. Det framkommer i rapporten från , 2019:611, att särskilt mindre kommuner drabbas i , i , på ett sätt som kommuner inte drabbas runt om i landet. Då behövs särskilda insatser på de områdena så att de människor som bor och verkar där får bättre förutsättningar. Jag hoppas att det är en fråga som statsrådet tar med sig. Statsrådet är alltid välkommen att besöka och för att med egna ögon uppleva vägarna där och de behov som finns ute i landet. För många människor startar värdet på landsbygden, och de behöver bra förutsättningar för att transportera sig på bra och robusta vägar, såväl enskilda som allmänna. 113 Infrastrukturminister (S): Jag har faktiskt färdats mycket på dessa vägar. Jag har, och har haft , ett engagemang och intresse för industriell utveckling och fordonsindustrin. Jag har därför besökt regionen. Den starka industriella kapaciteten talar för att det är viktigt med bra transportmöjligheter på vägar, järnvägar och i sjöfarten. har två gånger lyft upp att detta är en väg som man velat åtgärda ända . Naturligtvis har det varit flera regeringar , men det har kanske inte alltid funnits tillräckliga resurser. ger vi 100 miljarder mer än vad den borgerliga regeringen gjorde till infrastruktur. Det är den största satsningen på vägunderhåll. Låt mig ändå vara tydlig med att vi valde att låta regionerna prioritera. Då valde man i och att prioritera vissa objekt, men inte andra. Det är viktigt att se vilka prioriteringar man regionalt väljer att lyfta fram. Låt mig vara extra tydlig. Det är inte så att skulle vara åsidosatt eller underförsörjt med infrastrukturinvesteringar. Tvärtom görs det faktiskt ganska stora investeringar, inte minst i och i hela . Det är viktigt. Men det är viktigt inte bara för , utan det är hela port ut till världen. hamn är inte bara utan även viktigaste och största hamn, och den är helt avgörande för svensk exportnäring. Därför har det varit viktigt för mig som smålänning och transportminister att säkerställa bra investeringar också i . De är till gagn för hela . Jag tror att vi är överens i grunden, och jag tror också att vi båda inser att man aldrig blir mätt. Det kommer alltid att finnas önskemål om mer infrastruktur. Så är det. Det är viktigt att vi också inser behovet av resurser för vägunderhåll och för upprätthållande av standard, även på mindre trafikerade vägar. Där verkar vi ha en delad uppfattning. Det tackar jag för. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 15 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2018/19:126 Ändring i det nordiska skatteavtalet 2018/19:136 Ett modernt public service nära publiken – villkor 2020–2025 2018/19:138 Straffet för mord 2018/19:139 Fortsatt giltighet av lagen om försök med tillgänglighetsdelgivning i brottmål Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående propositioner skulle förlängas till och med . § 16 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2018/19:282 Socialförsäkringssystemet för företagare av (M) till statsrådet (S) 2018/19:283 Säkerheten kring en tjänstehubb på energimarknaden av (M) till statsrådet (S) 2018/19:284 Momsbeläggning av sjukvårdstjänster av (M) till finansminister (S) 2018/19:285 Elsparkcyklar i stadsmiljöer av (M) till infrastrukturminister (S) 2018/19:286 SJ:s biljettförsäljningskanaler av (M) till infrastrukturminister (S) 2018/19:287 Rekrytering av deltidsbrandmän av (M) till statsrådet (S) 2018/19:288 regelverk av (V) till statsrådet (S) § 17 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2018/19:731 Vegetarisk lunch av (M) till statsrådet (S) 2018/19:732 E-recept i av (S) till statsrådet (S) 2018/19:733 Vardagsbrott inom handeln av (S) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:734 Dataskyddsförordningen av (M) till justitie- och migrationsminister (S) § 18 Kammaren åtskildes . av tredje vice talmannen från dess början till och med § 8 anf. 40 (delvis), av förste vice talmannen därefter till ajourneringen , av tredje vice talmannen därefter till och med § 13 anf. 104 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Meddelande om frågestund § 2 Ärenden för bordläggning § 3 Svar på interpellation 2018/19:221 om föräldrastödsprogram 1 Socialminister (S) 2 (M) 3 Socialminister (S) 4 (M) 5 Socialminister (S) 6 (M) 7 Socialminister (S) § 4 Svar på interpellation 2018/19:225 om vaccinationer och bioterrorberedskap 8 Socialminister (S) 9 KOPPARKLINT (M) 10 (M) 11 Socialminister (S) 12 KOPPARKLINT (M) 13 (M) 14 Socialminister (S) 15 KOPPARKLINT (M) 16 Socialminister (S) § 5 Svar på interpellation 2018/19:232 om finansiering av behandling vid sällsynta sjukdomar 17 Socialminister (S) 18 i (M) 19 Socialminister (S) 20 i (M) 21 Socialminister (S) 22 i (M) 23 Socialminister (S) § 6 Svar på interpellation 2018/19:265 om bosparande för unga 24 Finansminister (S) 25 (KD) 26 Finansminister (S) 27 (KD) 28 Finansminister (S) 29 (KD) 30 Finansminister (S) § 7 Svar på interpellation 2018/19:269 om minskade prioritering av brottslighet 31 Finansminister (S) 32 (KD) 33 Finansminister (S) 34 (KD) 35 Finansminister (S) 36 (KD) 37 Finansminister (S) § 8 Svar på interpellation 2018/19:266 om tillgången till byggbar mark 38 Statsrådet (MP) 39 (KD) 40 Statsrådet (MP) 41 (KD) 42 Statsrådet (MP) 43 (KD) 44 Statsrådet (MP) § 9 Svar på interpellationerna 2018/19:242, 243 och 245 om förflyttningen av generaldirektör 45 Statsrådet (S) 46 (M) 47 (M) 48 (M) 49 (S) 50 HANS (S) 51 (M) 52 Statsrådet (S) 53 (M) 54 (M) 55 (M) 56 (S) 57 HANS (S) 58 Statsrådet (S) § 9 (forts.) Svar på interpellationerna 2018/19:242, 243 och 245 om förflyttningen av generaldirektör 59 (M) 60 (M) 61 (M) 62 Statsrådet (S) § 10 Svar på interpellationerna 2018/19:244, 246, 247, 248, 249 och 251 om påtryckningar mot 63 Statsrådet (S) 64 (M) 65 (M) 66 (M) 67 i (M) 68 (M) 69 (S) 70 Statsrådet (S) 71 (M) 72 (M) 73 i (M) 74 (M) 75 (S) 76 Statsrådet (S) 77 (M) 78 (M) 79 i (M) 80 Statsrådet (S) § 11 Svar på interpellationerna 2018/19:205 och 206 om kompensation till flygplatser i vid återinförd flygskatt 81 Infrastrukturminister (S) 82 (M) 83 Infrastrukturminister (S) 84 (M) 85 Infrastrukturminister (S) 86 (M) 87 Infrastrukturminister (S) § 12 Svar på interpellation 2018/19:211 om klimatlagen och mobilitet 88 Infrastrukturminister (S) 89 (M) 90 (M) 91 TREDJE VICE TALMANNEN 92 Infrastrukturminister (S) 93 TREDJE VICE TALMANNEN 94 (M) 95 (M) 96 Infrastrukturminister (S) 97 TREDJE VICE TALMANNEN 98 (M) 99 Infrastrukturminister (S) § 13 Svar på interpellation 2018/19:262 om framtid 100 Infrastrukturminister (S) 101 (M) 102 Infrastrukturminister (S) 103 (M) 104 Infrastrukturminister (S) 105 (M) 106 Infrastrukturminister (S) § 14 Svar på interpellation 2018/19:268 om bra väginfrastruktur i hela landet 107 Infrastrukturminister (S) 108 (C) 109 Infrastrukturminister (S) 110 (C) 111 Infrastrukturminister (S) 112 (C) 113 Infrastrukturminister (S) § 15 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid § 16 Anmälan om interpellationer § 17 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 18 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2019