prot · H609105 · 2019-06-14 00:00:00 — § 1 Meddelande om aktuell debatt om gängkriminalitet Tredje vice talmannen meddelade att på begäran av riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om gängkriminalitet anordnas kl. 9.00. Från regeringen skulle statsrådet (S) delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Begäran om aktuell debatt om åtgärder mot de kriminella gängens spräng- och skjutvapenvåld har stora problem med brottslighet kopplade till kriminella gäng och kriminella uppgörelser. Hela 60 områden klassas som utsatta och misstron mot samhällets förmåga att hantera brottsligheten och de många skjutningarna är stor. Narkotikahandel bedrivs på öppen gata. Handgranater och sprängmedel används i uppgörelser mellan kriminella och i attacker riktade direkt mot polisen. Parallella samhällsstrukturer växer fram som på allvar hotar samhällskontraktet. Den här verkligheten gör sig påmind allt oftare. Bara har ett stort antal händelser inträffat som visar på allvaret. Natten till skakades av två sprängningar, varav en utanför en trappuppgång. Dessa skedde efter den stora sprängningen i som lämnat ett helt kvarter i spillror. I sköts en man till döds och två personer blev beskjutna. I skadades en person allvarligt och inträffade en ny skjutning i . I i avlossades flera skott i ett bostadsområde. radio rapporterade att ”[...] har någonting återigen exploderat i . Även den här gången utanför ett flerfamiljshus”. Det här är en utveckling som inte kan accepteras. Kriminella gäng får inte tillåtas gripa tag i utsatta förorter, slå klorna i butiksinnehavare och dra in barn och ungdomar i kriminalitet och missbruk. Att människor vaknar till ljudet av bomber som sprängs i bostadsområden eller oroar sig för att barnen ska träffas i korselden från de kriminella gängens skjutningar får inte bli ett nytt normalläge. Åtgärder för att vända utvecklingen krävs här och . Regeringen pekar ofta på förändringen av vapenlagstiftningen som en lösning, men bevisligen har det inte varit tillräckligt. skedde det 324 skjutningar och skedde det 306. blev våldet grövre och skjutningarna dödligare . har ännu fler dött i skjutningar jämfört med och sprängningarna har blivit fler. Nya siffror från Brå visar att det dödliga våldet i kriminella miljöer har ökat kraftigt. driver ett stort antal förslag för att ta tillbaka kontrollen från gängen. Dubbla straff för kriminella som begår brott i gängmiljöer, särskilda visitationszoner där polisen ges utökade befogenheter att kunna söka efter vapen, sänkt gräns för obligatorisk häktning från två till och skärpta straff för narkotikaförsäljning och vapenbrott är några av förslagen. Tyvärr säger regeringen nej till flera av dessa förslag. Mot bakgrund av det eskalerande dödliga gängvåldet och att regeringen inte tycks förmögen att leverera de åtgärder som behövs för att vända utvecklingen begär att en aktuell debatt ska hållas i om åtgärder mot de kriminella gängens spräng- och skjutvapenvåld. § 2 Anmälan om ersättare Tredje vice talmannen anmälde att (M) skulle tjänstgöra som ersättare för (M) för hans ledighet –. § 3 Anmälan om subsidiaritetsprövning Tredje vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2018/19:31 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från skatteutskottet. § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2018/19:267 Interpellation 2018/19:267 Anstaltsplatser utomlands av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. Interpellation 2018/19:272 Interpellation 2018/19:272 Skattebelastningen på privatbilismen av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och tidigare inbokade engagemang. Interpellation 2018/19:275 Interpellation 2018/19:275 Straffbeskattning av folket på landsbygden av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och tidigare inbokade engagemang. Interpellation 2018/19:282 Interpellation 2018/19:282 Socialförsäkringssystemet för företagare av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är familjeangelägenhet. Interpellation 2018/19:284 Interpellation 2018/19:284 Momsbeläggning av sjukvårdstjänster av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och tidigare inbokade engagemang. Interpellation 2018/19:289 Interpellation 2018/19:289 En tydlig sjukförsäkringsprocess av (C) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. § 5 Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2018/19:142 till finansutskottet § 6 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2018/19:KU20 Granskningsbetänkande 2018/19:KU21 Behandlingen av skrivelser 2018/19:KU27 Fri- och rättigheter, m.m. 2018/19:KU32 Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet , m.m. 2018/19:AU13 Utökad fredsplikt på arbetsplatser där det finns kollektivavtal och vid rättstvister 2018/19:NU15 om försäljningarna av statens aktier i 2018/19:NU16 Skydd för beteckningar som omfattas av EU:s handelsavtal med Anställningsskyddet förlängs tills arbets-tagaren fyllt § 7 Anställningsskyddet förlängs tills arbetstagaren fyllt betänkande 2018/19:AU12 Anställningsskyddet förlängs tills arbetstagaren fyllt (prop. 2018/19:91) 1 NOOSHI DADGOSTAR (V): Vi debatterar ett förlängt anställningsskydd för arbetstagare upp till . Bakgrunden till detta ärende är den höjda pensionsåldern. Ironiskt nog bygger detta betänkande på något som heter Åtgärder för ett längre arbetsliv. Faktum är att här inte finns några åtgärder eller satsningar på arbetslivet för att fler de facto ska kunna arbeta längre, utan den stora saken här är den höjda pensionsåldern. När många inte ens klarar att arbeta upp till dagens pensionsålder tycks det nog ganska märkligt för många att höja den ytterligare i stället för att fokusera på förbättringar och satsningar på arbetsplatserna. Att äldre personer som kan, vill och orkar arbeta längre ges möjlighet att göra det är naturligtvis ingenting som någon motsätter sig, och det är något som många gör. välkomnar detta och vill faktiskt gå längre än regeringen när det gäller att stärka anställningsskyddet längre upp i åldrarna. Men frågan här är om ska förhindra människor att ta ut sin pension vid den ålder de hade tänkt sig. Det finns ett stort missnöje med pensionssystemet. har störst antal fattigpensionärer i . Systemet är väldigt underfinansierat. Drygt hälften av alla kvinnor som går i pension har garantipensionen, alltså det lägsta bottenskyddet. Ett allt större antal ungdomar säger att de sparar själva eftersom de inte tror att pensionssystemet fungerar och inte tror att det kommer att räcka till. Och de har faktiskt inte fel. Tittar vi framåt sjunker den allmänna pensionen dramatiskt. Halva lönen i pension är redan ett faktum för 50-talisterna, och om inget görs landar pensionerna på av slutlönen för alla födda och på av slutlönen för millenniegenerationen. Detta betyder att 90-talisterna kommer att behöva jobba minst fram till att de blir 70. Om de börjar arbeta mycket tidigare än vad vi gör och jobbar heltid med en god lön kanske de uppnår dagens nivåer när det gäller pensioner. Men Pensionsgruppen har undvikit frågan om att höja inbetalningarna till systemet. I stället försöker de pressa fram andra och mycket mer ineffektiva sätt att göra något åt situationen. Jag menar att motiven till den höjda pensionsåldern är väldigt svepande och vaga. Pensionsgruppen uppger att det beror på att vi lever , men det stämmer ju inte för alla. Det finns stora skillnader i hur länge vi lever. Medellivslängden för korttidsutbildade kvinnor sjunker , och den är helt oförändrad för korttidsutbildade män. En höjd pensionsålder kommer alltså att öka skillnaderna ytterligare mellan arbetare och tjänstemän. Eftersom arbetslivet blir allt hårdare är trenden, i motsats till vad vi ser i nyhetsartiklar, att vi tar ut pensionen allt tidigare, och det är framför allt arbetare och korttidsutbildade som gör det. De orkar inte vara kvar i arbetslivet. Det betyder att konsekvenserna av den dåliga arbetsmiljön ensidigt läggs på den enskilde anställde. Det andra motivet för att arbetslivet ska förlängas är att kunna upprätthålla pensionsnivåerna. Påverkan på pensionen är dock ganska marginell. För personer med vanliga löner kommer dessa extra år knappt att märkas i plånboken. Att arbeta till exempel extra kanske ger en hundralapp extra för en undersköterska. Anställningsskyddet förlängs tills arbets-tagaren fyllt Enligt beräkningar ger varje enskilt år efter mer , inte särskilt mycket mer. Pensionsåldershöjningen i form av den så kallade riktåldern höjer pensionsnivåerna i genomsnitt bara till av slutlönen, och detta är under förutsättning att man har god lön, jobbar heltid och så vidare. Det är nästan som . Trots förslaget om höjd pensionsålder kommer systemet att fortsätta att ge mycket låga pensioner, eftersom grundproblemet är de låga inbetalningarna till systemet. Det tredje motivet för Pensionsgruppen är att fler behövs för att bidra till en uthållig finansiering av välfärden. Annars, påstår Pensionsgruppen, kommer det att bli allt svårare att bibehålla det offentligt finansierade välfärdssystem som har. Jag vill i sammanhanget påpeka att många av våra sjukhus har anställningsstopp och är utsatta för omfattande varsel trots stora behov. I en majoritet av kommunerna planeras nu för nedskärningar i vården, skolan och omsorgen. Då är det rimligtvis satsningar och resurser som framför allt saknas. Men när man läser regeringens egna konsekvensanalyser av förslaget till höjd pensionsålder visar det sig att effekten på antalet sysselsatta beräknas bli väldigt liten. Höjningen av pensionsåldern och höjningen av LAS-åldern, varav höjningen av LAS-åldern – alltså stärkt anställningsskydd – har den absolut största effekten, ger sammantaget kanske ett ökat antal sysselsatta på 7 000 personer, enligt regeringens egna beräkningar. Med all respekt, fru talman: 7 000 personer är kanske lika många som bor på min gata hemma i . De kan rimligtvis inte rädda svensk välfärd. Och handlar det alltså inte om heltidsarbetande, så antalet timmar är dessutom mycket mindre. Om man vill att vi ska arbeta mer är det bättre att till exempel lagstifta om rätten till heltid, bekämpa arbetslösheten och göra stora investeringar i offentlig sektor och i vår arbetsmiljö. Om det så bara skulle vara fler som fick chansen att arbeta heltid till exempel i den kommunala sektorn skulle det ha betydligt större påverkan än hela den här apparaten med höjd pensionsålder. Det är inte bra att göra nedskärningar i vård, skola och omsorg på uppåt 100 miljarder i ett januariavtal om välfärdens finansiering är vad som oroar regeringen. Endast utgifterna för avskaffandet av värnskatten är större än summan regeringen kommer att satsa på välfärden i kommuner och landsting. Om det är pensionsnivåerna som oroar hade värnskatten räckt till att höja de lägsta pensionerna med . Det är nog ganska provocerande för en och annan att ansvaret för välfärdens finansiering i detta läge läggs på utslitna vårdbiträden och byggjobbare. Utgifterna för sjukpenning, a-kassa och aktivitetsstöd kommer enligt regeringens egna beräkningar att öka i och med detta, liksom kostnaderna för sjuklön. Den som inte kommer att få sjukersättning eller a-kassa – något som nästan blivit omöjligt att få, i alla fall sjukersättningen – kommer enligt regeringens konsekvensanalys att bli av med sin försörjning helt och hållet. Anställningsskyddet förlängs tills arbets-tagaren fyllt Höjningen av pensionsåldern är en välfärdsförsämring som framför allt drabbar korttidsutbildade som började sitt arbetsliv i tidig ålder men som i pensionshänseende får väldigt lite för det. De som fortsätter att arbeta längre har ofta haft stillasittande jobb och kommer dessutom att leva längre. Det finns en inbyggd orättvisa i detta. Fixeringen vid pensionsåldern är helt orealistisk när det är uppenbart att det för väldigt många inte finns förutsättningar att nå dit. Det döljer också att pensionssystemet är kraftigt underfinansierat. För mig är det konstigt att sexpartigruppen inte har valt att höja inbetalningarna till pensionssystemet eller att försöka dämpa skillnaderna i pensioner mellan höginkomsttagare, som har mindre fysiskt tunga arbeten och lever , och den som har ett tungt arbete och lever kortare eller skillnaderna mellan kvinnor och män. Det är svårt att se att det här förslaget om höjd pensionsålder har någon vinnare. Det är ganska oklart varför resten av ledamöterna i utskottet är så oerhört belåtna. De anser att ”det arbete som har skett inom ramen för Pensionsgruppen har varit viktigt för att få till stånd nödvändiga förbättringar av pensionssystemet och för att möjliggöra tryggare och högre framtida pensioner”. Dessutom påpekar utskottet att ”det är välkommet att arbetet har bedrivits i dialog med arbetsmarknadens parter”. har inte ställt sig bakom uppgörelsen, och LO fullständigt rasar över förslaget om höjd pensionsålder. Jag vet alltså inte riktigt i vilken galax det kan betraktas som lyckat. På vilket sätt det är tryggare för oss att inte få gå i pension när vi hade tänkt oss står också skrivet i stjärnorna. Högre pensioner ger det inte heller. Utskottet understryker dock ambitiöst nog ”vikten av att långsiktigt hållbara och trygga pensioner förutsätter ett hållbart arbetsliv. För att nå dit krävs det fler förändringar än justeringar i pensionssystemet” – alltså satsningar på arbetslivet. Jag tror att alla i den här kammaren undrar var förslagen på dessa förändringar för ett mer hållbart arbetsliv finns. Det vi måste göra är att höja inbetalningarna till pensionssystemet. De låga inbetalningarna är huvudorsaken till att vi har så låga pensioner. En höjning skulle höja inkomstpensionerna för dagens och morgondagens pensionärer med tusenlappar . Sjukdom, vård av barn och arbetslöshet behöver bli bättre kompenserat i ett modernare pensionssystem. Och det behöver bli mycket enklare att få ut sin sjukersättning när man faktiskt inte klarar att utföra sitt arbete på äldre dar. För är det viktiga att höja pensionerna, inte pensionsåldern. Med det vill jag yrka bifall till vår reservation. I detta anförande instämde och (båda V). 2 (S): Anställningsskyddet förlängs tills arbets-tagaren fyllt Inträdet på arbetsmarknaden sker allt senare, och vi lever allt längre. Den ekvationen går inte ihop med vårt pensionssystem. När vi lever , vilket i sig är helt fantastiskt, ska pensionsinbetalningarna räcka allt längre. Medellivslängden ökar med tre och . Sedan vårt nuvarande pensionssystem infördes har medellivslängden ökat med . För att säkra långsiktigt hållbara och trygga pensioner behövs förändring. Om vi inte har kraften att genomföra förändringar accepterar vi att pensionerna blir lägre. Vi socialdemokrater är inte beredda att göra det. Den som lämnar arbetslivet bakom sig förtjänar respekt och trygg pension. Partierna som står bakom vårt pensionssystem och ingår i Pensionsgruppen har gjort en överenskommelse för långsiktigt höjda och trygga pensioner. Förslaget om att anställningsskyddet ska förlängas till det att arbetstagaren fyllt , som vi nu debatterar, är en del av den överenskommelsen. Många har varit och är tveksamma till en senare pensionsålder – på goda grunder. Det är många som inte orkar jobba hela vägen fram till pensionen. Människor slits ut . Men vi kan inte bara acceptera att så är fallet och bygga system som baseras på att arbetstagare i vissa branscher eller på vissa arbetsplatser helt enkelt inte orkar arbeta som andra. Vi kan inte heller ignorera att vissa arbetsgivare inte följer arbetsmiljöregler och låter anställda slita ut sig . Därför behöver vi ytterligare stärka arbetsmiljöarbetet. Det är något som regeringen under förra mandatperioden lade grunden för genom satsning på och inrättande av Myndigheten för arbetsmiljökunskap, för att nämna några saker. fattade regeringen beslut om en ny proposition som föreslår en höjning av maxbeloppet för företagsbot . Den som fuskar och riskerar sina anställdas hälsa ska inte komma lindrigt undan. Partierna bakom pensionsöverenskommelsen är överens om behovet av att trappa upp arbetet med ytterligare insatser för ett bättre och mer hållbart arbetsliv. Vi behöver även skapa större möjligheter för arbetstagare att utbilda sig och bättra på sin kompetens under hela arbetslivet. Det gäller såväl utbud av utbildningar som möjlighet att kombinera arbete med utbildning och ekonomiska möjligheter. Omställningsförmågan måste stärkas för alla på svensk arbetsmarknad. Partierna som ingått januariavtalet är överens om att möjligheterna till omställning ska förbättras genom en utbyggnad av och att möjligheten att vidareutbilda sig eller omskola sig högre upp i åldrarna ska utökas. Även partierna som står bakom pensionsöverenskommelsen är överens om att vi behöver vidta åtgärder som ger bättre möjlighet att ställa om under arbetslivet. Tryggheten i a-kassan och sjukförsäkringen ska omfatta fler och följa med upp. Det kommer att göra att fler omfattas av tryggheten på arbetsmarknaden som de som har sjukersättning kommer att kunna förbättra sin framtida pension. Vi inför även en undantagsregel för dem med ett långt arbetsliv. Konkret innebär förslaget att rätten att kvarstå i anställning utökas till först 2020 och sedan till 2023 genom ändringar i lagen om anställningsskydd. När du har uppnått ska arbetsgivaren kunna säga upp dig utan att det krävs saklig grund. Det är annars en huvudregel i lagen om anställningsskydd. Anställningsskyddet förlängs tills arbets-tagaren fyllt kommer inte att bli vår nya pensionsålder, på det sätt som många har sett på pensionsåldern trots att vi haft flexibel pensionsålder . Du har rätt att behålla din anställning till , och du kan ta ut din allmänna pension från . Den åldern kommer att höjas stegvis . kommer du att kunna ta ut den allmänna pensionen , vilket är genomsnittet för när folk faktiskt tar ut sin pension . Du har också rätt att behålla din anställning tills du är . uppfattas rätten att kvarstå i anställning till som en skyldighet att lämna sin anställning den månad som du fyller 67. Det upplevs som en stupstock, eftersom vi har regler som gör det enklare att säga upp arbetstagare i samband med att man fyller 67 och det är mer omständligt efter det. Det så kallade fönstret har skapat oönskade effekter. Anställda som fyller 67 sägs upp trots att de hade kunnat och velat stanna kvar och trots att de hade behövts på arbetsplatsen kanske några månader eller år till. För att göra regelverket mer flexibelt och förhoppningsvis också pensionsåldern mer anpassad efter behov och önskemål från både arbetstagare och arbetsgivare föreslår vi nu att det fönstret tas bort. Det är viktigt att reglerna är enkla och gynnar både arbetstagare och arbetsgivare och skapar flexibilitet för båda parter. Syftet var inte att det skulle uppfattas som en skyldighet att lämna sin anställning när rätten att kvarstå till 67 infördes. På precis samma sätt vill vi inte att det ska uppfattas som att man är skyldig att lämna sin anställning nu när vi förlänger rätten att jobba kvar. En högre och mer flexibel pensionsålder kan bidra till bättre kunskapsöverföring och högre pensioner och förbättra företags möjligheter till kompetensförsörjning. Arbetstagare har möjlighet att förbättra sin pension och vara delaktiga i arbetslivet längre. Det är för många oerhört viktigt. Att känna att man är en del av det sociala sammanhanget på en arbetsplats som man kan bidra med värdefulla kunskaper och erfarenheter, som ett långt arbetsliv för med sig, kan leda till vinst för båda parter. Denna proposition är en del av en större helhet som ska stärka och trygga våra pensioner, för både dagens och morgondagens pensionärer. Förslagen tar bort hinder för arbetstagare som orkar och vill jobba längre. Jag yrkar därmed avslag på reservationerna och bifall till förslaget i betänkandet. 3 (M): Vi lever allt längre upp i åldrarna. Vi är också friskare högre upp i åldrarna. Hälften av dem som föds väntas leva tills de är . Det är helt fantastiskt. De år vi arbetar ska finansiera de år vi inte arbetar. De ska finansiera förskola, skola och pension. Färre ska försörja allt fler. fortsätter våra ambitioner för välfärdsstaten att höjas. Det är en omöjlig ekvation, eller som den tidigare statsministern uttryckte det: Pensionssystemet är inte ett trolleri. Anställningsskyddet förlängs tills arbets-tagaren fyllt Fler behöver få möjlighet att jobba senare i livet. Att ha möjlighet att fortsätta jobba med någonting man är engagerad i och som är rätt för ens ålder och förmåga kan vara bra för hälsan och det sociala sammanhanget. Den som vill bör få den möjligheten. För att fler ska kunna arbeta högre upp i åldrarna krävs en rad insatser, till exempel möjlighet att byta karriär mitt i livet. Den som haft ett fysiskt tungt, ansträngande och slitsamt jobb måste exempelvis få stöd och möjlighet att byta yrkesbana för att kunna fortsätta bidra med det man själv önskar. Här har vi bland annat föreslagit ett avdrag för den enskilde och för det företag som vill investera i vidareutbildning, samt en reformering av vuxenutbildningen. Det är två sådana förslag. Dagens proposition är ett resultat av Pensionsgruppens arbete och en del av en helhet. Att förlänga anställningsskyddet till är en naturlig följd av beslutet att höja pensionsåldern. Med det, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag. 4 (SD): Jag ska inte bli långrandig här . Vi kan konstatera att den så kallade blocköverskridande pensionsöverenskommelsen ligger till grund för regeringens förslag. Det är en överenskommelse som inte står bakom då vi är ett av de partier som nekats att delta i överläggningarna. Vi säger nej till en generell höjning av pensionsåldern då vi anser att det i stället ska skapas bättre förutsättningar för dem som själva väljer att jobba vidare. Man kan konstatera att Pensionsgruppens beslut kommer att slå hårt framför allt mot dem som slitit hårt inom vård, omsorg och industri – eller, likt jag själv, byggbranschen. Jag har arbetat som ställningsbyggare och är ganska krokig. Men står vi tyvärr inför det faktum att pensionsöverenskommelsen ska träda i kraft, fru talman, och med det utgångsläget ser vi det som en naturlig del att även anställningsskyddet följer med när man nu tyvärr beslutat att successivt höja pensionsåldern. Mot den bakgrunden ställer vi oss bakom regeringens förslag. Därmed yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och hänvisar till vårt särskilda yttrande. 5 (KD): debatterar vi arbetsmarknadsutskottets betänkande, i vilket utskottet ställer sig bakom förslaget till ändringar i lagen om anställningsskydd och lönegarantilagen. Förslaget är baserat på Pensionsgruppens arbete, som syftat till att utveckla pensionssystemet för att säkra långsiktigt höjda och trygga pensioner. Vi i står bakom den överenskommelse som slutits, och vi står även bakom detta betänkande. Förslaget innebär alltså att åldern för rätten att kvarstå i anställning höjs till i lagen om anställningsskydd. När den åldern har uppnåtts ska arbetsgivaren kunna säga upp arbetstagaren genom ett förenklat uppsägningsförfarande utan att det krävs saklig grund. Även åldern för när särskilda regler för uppsägningstid och företrädesrätt börjar gälla höjs till . Anställningsskyddet förlängs tills arbets-tagaren fyllt Vi lever allt längre i , och det är en fantastisk utveckling. innebär det att en allt större andel av befolkningen inte är i arbetsför ålder och att en allt mindre andel av befolkningen står för skatteintäkter och tillväxt. Därför behövde också pensionsåldern höjas – för att vi ska kunna få till stånd ett långsiktigt hållbart pensionssystem. Att höja pensionsåldern är dock inte hela svaret på frågan hur vi kan stärka pensionerna. Denna demografiska utmaning kräver fler reformer.