prot · H70920 · 2019-10-16 00:00:00 — Vi tänker fortsätta med det under kommande mandatperiod. När diskuterade denna fråga i söndagens Agenda-debatt sa hon: Att det är brist på personal är ingen anledning. Att säger så bekymrar mig, och det förvånar mig väldigt mycket. Jag vill anställa mer personal i svensk sjukvård. Varför vill inte det? 29 (KD) replik: I debatten ställde jag samma fråga: Kan nämna en vårdreform som har gjort skillnad under de här fem åren? Jag fick då höra att statsministern hade mött två nya sjuksköterskor i . Men ytterligare medarbetare är inte en reform. Det måste bli fler medarbetare när befolkningen växer. Vi lägger mycket mer än vad januaripartierna gör på välfärden. lägger vi 30 miljarder mer på välfärd och trygghet. Vi kommer att se till att det blir fler medarbetare. Statsministern och januaripartierna fortsätter att försvara en förlegad sjukvårdsorganisation som förhindrar kapandet av vårdköer. Jag är inte intresserad av att försvara en enda vårdkö i ett enda landsting. Det är skillnaden. Vi sätter människan i centrum. Nämn en vårdreform som gjort skillnad! 30 Statsminister (S) replik: Jag kan nämna en. Den borgerliga regeringen före oss hade påbörjat en bra sak, som vi fortsatte med. Det var de standardiserade vårdförloppen för cancerpatienter. Det är en bra sak. Det har kortat kötiden för många cancerpatienter. Där har vi en bra gemensam uppfattning. Jag tycker att vi kan hålla oss till den och fortsätta att samarbeta, för det kommer vi att behöva göra. ville ha en annan organisation. De ville förstatliga sjukvården. De hade på sig i regering. Detta hände inte. Jag tror inte heller att det är bra. Vi ska ha en vård som ligger så nära människor som möjligt. Därför fortsätter vi nu inom ramen för januariavtalet med en primärvårdsreform som gör att mer vård ges på hälsocentraler och vårdcentraler. Vi ska ha fasta läkarkontakter. Du som patient ska få ett kontrakt, så att du vet vad som kommer att hända inte bara nästa behandling, utan även nästa och nästnästa. Det handlar om att föra ut mer resurser närmare människor och om bättre vård. Så ska vi ta oss an det. 31 (L) replik: Jag vill knyta an till detta med krisberedskap. Jag ska inte fråga om debaclet med vår krisberedskap när sjukvårdsmateriel tar slut i våra regioner. Här finns det mer att göra. Jag förutsätter att regeringen med ansvarig minister återkommer till med en förklaring om hur detta inte ska upprepas. Jag pratar om andra kriser. Vi har den fruktansvärda humanitära krisen i norra . Våra tankar går, som sagt, till de människor som flyr och blir lidande. Men detta kan också påverka här och . Vi vet att det har åkt väldigt många personer från till det så kallade kalifatet innan det krossades. Några har kommit tillbaka. Människor finns kvar i dessa läger. Risken att de snabbt kan återkomma till har uppenbart ökat. Min fråga till statsministern är: Vad tänker regeringen göra för att se till att vi har den högsta och bästa beredskapen när dessa vuxna och eventuella barn på ett eller annat sätt kommer till vårt land med eller utan svenska pass? 32 Statsminister (S) replik: Oron över terrorismen delar vi. Jag är glad över att vi har en bred överenskommelse om att attackera terrorismen – det gäller också dem som kan tänkas sympatisera med den och som faktiskt bor här. Det är därför vi har skärpt straffen och lagstiftningen vad gäller att ta emot utbildning, att finansiera och att göra terroristresor. Vi kommer senare att fatta beslut om att utvidga detta så att också samröre med terrorism blir olagligt. De som har rest ned till detta område har rest mot myndigheternas inrådan. De har faktiskt avrått. Har man rest dit får man ingen konsulär hjälp, utan då är man där. Situationen för barnen är naturligtvis mycket, mycket svår. Det är en komplex situation. Regeringen arbetar för att se vad man kan göra för barnen. Det är väldigt komplext, men vi har ingen avsikt att ta hem några vuxna som en gång har anslutit sig till terrorism. Skulle de ändå komma över gränsen hit är det Säkerhetspolisens uppgift att hantera det. 33 (L) replik: Jag tackar för svaret. Liberalernas uppfattning är att vi nog redan nu bör göra insatser för att förbereda oss på att dessa personer kommer att komma. Det är väldigt bra om Nationella operativa avdelningen hos svensk polis, som jobbar med krigsbrott, får ett tydligt direktiv om att biffa upp sig. Man kanske ska fördubbla antalet personer som jobbar med att utreda dessa brott. Det gäller människor som har varit i det här området och som på ett eller annat sätt har samverkat eller deltagit i detta. Oavsett om det är straffbart eller inte måste det utredas ytterst noga. Liberalerna menar att vi bör se till att dessa människor möts av polis när de kommer. Vi tycker också att det är viktigt att flytta den enhet som jobbar långsiktigt och aktivt, det vill säga Center mot våldsbejakande extremism, från till svensk polis för att man inom polisen bättre och effektivare ska kunna möta det behov som finns när dessa människor kommer. Att förebygga är en sak, men är det stor risk att de snart står här. Vi måste möta dem på ett korrekt sätt med svensk rättsstat. 34 Statsminister (S) replik: Vi delar helt uppfattningen att de ska mötas. Ingen vuxen kommer att få hjälp att komma hem. De har åkt dit på eget bevåg. Då får de ta det ansvaret. Kliver de ändå över gränsen är det Säkerhetspolisens uppgift att hantera det. Polisen har faktiskt fått mer resurser än vad de krävde. De kommer att få ännu mer resurser – 2,4 miljarder ytterligare . Det är bra. Det är samma sak när det gäller Säkerhetspolisen. De vet sin uppgift, och de säger naturligtvis till oss och utåt att detta är deras uppgift. De kommer att hantera det. Vi ska inte riskera säkerheten i . Jag är mycket, mycket hård och bestämd mot terrorismen. 35 (M): Larmrapporterna avlöser nu varandra. Det finns inte tillräcklig tillgång till el. Miljardinvesteringar har stoppats i . Larm kommer från , och . Men statsministern hävdar att elbristen inte finns. Antingen ser kommuner och företag spöken eller så har helt enkelt fel. Tänk er en hyresvärd som säger att lägenheten kan bli uppvärmd till och , med en behaglig medeltemperatur över året på . Det är lika attraktivt som ett land som säger: kan vi producera mer el än som används, fast vi kan inte göra det när det är kallt eller där den behövs. Den seriösa diskussionen om elbrist handlar alltså inte om den samlade elproduktionen per helår utan om att den samlade energipolitiken gör att elen inte längre finns när man behöver den. Det finns problem med elöverföring på långa sträckor. Därför måste elproduktionen vara fördelad över hela landet. I norr har vi vattenkraften. I de södra delarna av landet har produktionen fram till nu byggt främst på kärnkraft och kraftvärme. Tar man bort både kärnkraften och kraftvärmen, vilket är precis vad regeringen nu gör, uppstår obalans i energisystemet. Det behövs alltså både effekt och kapacitet om det ska finnas el i eluttaget. Att över året täcker det samlade effektbehovet säger ingenting om hur väl effekten kan distribueras. Därför måste bygga nya elnät. Men de nya näten ska möta det ökade behovet av ren svensk el, inte kompensera för den elkris som denna regering har skapat med sin egen energipolitik. 36 Statsminister (S) replik: Visserligen är sysselsättningen hög och de svenska finanserna starka. Men påverkas också av en avmattning som vi nu ser i ekonomin. Det är därför som vi har vänt underskott till överskott. Vi har investerat stort i välfärden. Vi har betalat av på statsskulden. Det är därför vi också ser till att stärka det statliga stödet till korttidsarbete. Men föreslår nu kraftigt försämrade möjligheter för arbetslösa att komma tillbaka i arbete. Dessutom föreslår man att sjuka ska slängas ur sjukförsäkringen. Sedan vill man ha ytterligare 10 miljarder i nedskärningar på statliga myndigheter – oklart vilka. Det är en politik som leder till att människor som är utan arbete eller som är sjuka får det ännu tuffare. De tvingas ställa sig i kön till kommunens socialkontor, och kommunen får i sin tur skära ned välfärden för att ha råd med ökade socialbidrag. På vilket sätt tror att det bidrar till att rusta inför bistrare tider? 37 (M) replik: Jag tycker att statsministern gav en ganska bra beskrivning av regeringens politik: ökande socialbidrag, ökande arbetslöshet och bristande förmåga att möta lågkonjunktur. Det är exakt detta ni sysslar med just . Fråga landets kommuner! Socialbidragen ökar när staten lämnar över notan för människor som har haft med etableringsersättning och som inte kommit i arbete – det är alldeles uppenbart. är bidragsförsörjningen det stora problemet när det gäller att människor ska komma in på arbetsmarknaden. Hade ni brytt er om den frågan hade ni stramat åt bidragen. Ni hade sett till att människor alltid skulle ha incitament att gå till arbete, och ni hade sänkt skatten för människor med låga inkomster. Det handlar om att det alltid ska löna sig bättre att jobba än att ha bidrag. Det är en mer rättvis beskrivning av vår ekonomiska politik. 38 Statsminister (S) replik: Antalet människor som under vår regeringsperiod är beroende av våra bidragssystem har inte varit så lågt , tror jag. Andelen som fick socialbidrag, eller försörjningsstöd, under tid som utförsäkringsminister ökade dramatiskt. Det är skillnaden mellan min och hans politik. vill inte svara på frågan. När människor som är arbetslösa inte får utbildning eller en arbetsmarknadspolitisk åtgärd för att komma tillbaka, när människor som är sjuka ska kastas ut ur sjukförsäkringen med den moderata politiken, vad är det som gör att ni tror att de kommer i arbete? Vad är det som gör att tror att näringslivet vill anställa någon som inte har rätt utbildning? Ska de in i välfärdssektorn utan rätt utbildning? De kommer att hamna i kommunernas köer till socialkontoren. Det är den moderata politiken. 39 (M) replik: Jag kan den svenska socialförsäkringen ganska bra. Jag ärvde uppgiften från en partiledare som hette . Han hade identifierat ett stort problem, nämligen att vi hade dubbelt så många långtidssjukskrivna som vi borde ha. Från höger till vänster enades vi den gången om att det är orimligt att förtidspensionera människor bort från arbetsmarknaden och att gömma människor i sjukförsäkringen om de skulle kunna arbeta. Den uppgiften tog vi på stort allvar. Vi minskade sjukfrånvaron i vårt land. skryter ni nästan över att ni vill öka den. Det stora problemet här är att människor hamnar i utanförskap. ser det annorlunda ut än förra gången. är det inte människor som slösas bort i förtidspension, för det problemet löste vi. är det människor som aldrig kommer in på arbetsmarknaden. De som inte talar bra svenska och de som inte har lång utbildning hamnar i bidragsberoende, och där vill ni ha dem kvar. 40 (C) replik: är ett land med enorma möjligheter men också med stora utmaningar. För att ta oss framåt kommer det därför att krävas mer av samarbete och ansvar, inte mindre. Det finns ett behov av att göra upp för stabilitet och långsiktighet . Våra partier och vårt land har ju en stolt tradition av breda uppgörelser på viktiga områden som migration, energi och också försvar. har betytt väldigt mycket för att sådana lösningar ska komma till stånd, och det är en konstruktivitet som jag är väldigt glad över. skriver själv i en debattartikel i att ”vi tror att många vill komma bort från det politiska spelet och samla till viktiga förändringar”. Jag blir därför bekymrad när man varit mer inne på att lämna samtal både när det gäller gängkriminalitet och överenskommelsen om energipolitik. Man är även djupt avig till den parlamentariska utredning om migration där faktiskt alla partier i riksdag sitter. Min fråga till är därför: Vilka områden ser han är viktiga för samarbete över blockgränsen? Vad lägger han i ordet ”samarbete”? 41 (M) replik: Jag tycker att det är en mycket rimlig fråga. Jag tror på samtal, och jag tror på samling – om det är samling till handling. Jag tror alltså inte på kafferep som handlar om att vi ska samlas för att inte nå fram till lösningar som kan hantera de problem vi har. Det här är en avgörande skillnad, för vi har även en dålig tradition i : att samlas till oändliga kafferep där huvuduppgiften är att samlas snarare än att lösa själva problemen. Därför är jag bekymrad över gängsamtal som inleds med att vi först ska bjuda in sju av åtta partier och på så sätt devalvera hela frågan om gängkriminalitet till ett politiskt tarvligt spel, för att sedan landa i att inte göra nämnvärt stora insatser. Det krävs det inga samtal eller överenskommelser för. Jag är bekymrad över en energiöverenskommelse som löser problem som vi har haft men som inte löser de problem vi nu ser är alldeles uppenbara. Då blir samtal ett egenvärde. Demokrati förtjänar handling, inte bara samling. 42 (C) replik: Jag håller med om väldigt mycket av det säger, att det behövs just handling snarare än samling. Men för att nå handling krävs det faktiskt samling. Genom decennier har vi slutit många breda, blocköverskridande uppgörelser. En och annan kopp kaffe har druckits, men vi har nått fram till överenskommelser där man har kunnat kompromissa och göra upp. Det handlar om att få fram ett innehåll, vilket är avgörande. Lika viktigt är genomförandet och att man har tillräckliga mandat för genomförandet, men det politiska ledarskapet måste också orka hålla i och hålla ut. Samarbete kräver nämligen kompromisser, annars når man sällan en lösning med fler partier än sitt eget. Min fråga kvarstår därför: Om man nu är avigt inställd till alla de här stora, breda områdena och till att fortsätta förhandla och komma framåt, vilka områden är man beredd att samarbeta och kompromissa med över blockgränsen för att ska kunna fortsätta att ha en tradition av stabilitet och långsiktighet? 43 (M) replik: Bara så att jag inte missförstås: Jag är alltså inte emot de stora överenskommelserna – om de löser problemen. Det är det som är grejen. Om de löser de problem vi ser framför oss är de jättebra. Vi har två fundamentala exempel. Ta 90-talskrisens stora överenskommelser som krävde att flera olika partier anpassade sig och förändrade politik och skapade långsiktighet och gjorde stora strukturreformer, som ekonomerna säger. De var fundamentalt viktiga. Ta pensionsöverenskommelsen, där flera partier tvingades ändra på gamla uppfattningar för att skapa långsiktig stabilitet i system som var långt ifrån perfekt men som var bra för . Den var fundamentalt viktig. Ta så de migrationssamtal som pågår, där den enda konkreta beställningen från regeringen är att vi ska öka invandringen med en helt ny skyddsgrund. Det inte för förutsättningar för en långsiktig överenskommelse om den migrationspolitik som jag vill se. 44 (V) replik: Det är ett av Natos viktigaste länder som anfaller norra . har Natos näst största militärmakt. De driver civila på flykt. Det finns redan nu mycket besvärande bilder på regelrätta krigsbrott med avrättningar av civila på gatorna i norra . I praktiken var det det mäktigaste Natolandet som gav grönt ljus till det här överfallet på dem som har bekämpat Islamiska staten. tillhör de partier som allra helst och allra snabbast vill ansluta sig till samma militära allians som och , alltså till Nato. Varför är det så bråttom för att ska bli en del av samma militära allians som Erdoğan och Trump? 45 (M) replik: När det gäller att fördöma agerande är vi överens i , vi är överens i EU och vi har också fattat konsekvensbeslut när det gäller . Det är en på alla sätt förkastlig politik. Detta är en helt annan sak än hur långsiktigt garanterar vår militära kapacitet. Vi har sagt att vi inte kommer att klara oss ensamma i händelse av konflikt i vår del av världen. Den här regeringen väljer i stället ensidigt samarbete enbart med för att lösa detta. Det tror vi är fel väg att gå. Vi tror att den ömsesidighet som ligger i Natosamarbetet är mycket viktigare. I praktiken samarbetar ju med Nato, men vi vill lite grann göra det utan att ta steget fullt ut. Vi tror att behöver vänner och allierade för den långsiktiga säkerheten, och vi tror att Nato är den organisation som finns kvar för att skapa den säkerheten. 46 (V) replik: Det går naturligtvis inte att skilja det som Natoländer gör från det som Nato gör. Nato består ju av länderna. Det går inte att skilja den politik som Natoledare för från den militära allians som man tycker att man vill bli medlem i. Det finns bara ett Nato, och det är det reellt, i verkligheten existerande Nato. Det är det vi diskuterar, och det är det vi tar ställning till. har åtminstone tidigare brukat framhålla att det handlar om en värdegemenskap. Det är länder som vi har samhörighet med. Det är där vi hör hemma, alltså i Nato. Men gör vi det? På vilket sätt har en värdegemenskap med Erdoğans ? Det måste man ändå kunna svara på om det är för en värdegemenskaps skull som man ska gå in i en militär allians. 47 (M) replik: är det alltså inte Nato som begår övergrepp, utan det är som för dålig politik på alla sätt och vis. Det är en viktig skillnad. När det gäller ser de nu själva till att de historiska förhoppningarna om att skulle kvalificera sig som fullvärdig EU-medlem grusas. fördöms runt om i hela världen. Vad vi säger är att det är bättre att är med i en gemensam sammanslutning där man garanterar varandras säkerhet än att ensidigt ska lita på och i stället för att tala klartext om vårt behov av andra arbeta enskilt med ett enda land. Därför är Nato en bättre allierad än enstaka Natoländer. 48 (L) replik: Det är drygt 60 miljoner människor på flykt i vår värld. Vi liberaler delar mycket av den analys som gör – att det är svårt att hjälpa alla människor i . Vi tror också att vi behöver fortsätta ha en stram migrationspolitik jämfört med tidigare och fokusera på asylrätten. Med det sagt är det viktigt för oss liberaler att hjälpa människor på plats så att vi ser till att världen blir en bättre plats att leva på. Därför tycker vi att detta med bistånd är en bra idé. Det har gjort stor nytta och hjälpt miljoner – på lång sikt kanske miljarder – människor ur fattigdom. Det har spelat en roll. Det finns ett förslag om kraftiga neddragningar. Tror att detta hjälper i en komplex värld där vi måste hjälpa människor på plats? Bidrar det till en bättre världsutveckling, eller är risken att det försämrar? 49 (M) replik: Jag instämmer i det mesta av det som säger utom möjligen slutsatsen att det är kraftiga neddragningar. Det vi har sagt är att vi inte tror att man ska ha ett enda utgiftsområde, som vi säger på riksdagsbyråkratiska, som ligger bortom traditionell kontroll och bedömning eller koppla det strikt till just av bnp eller bni utan att värdera hur mycket pengar som ska gå till exakt vad. har biståndet ökat med . Det har fördubblats, tredubblats, . är det alltså dubbelt så stort som anslaget till polisen. Är det en rimlig samlad prioritering av de svenska offentliga medlen? Vi tror inte det. Vi tror att man ska använda samma planering som för andra långsiktiga saker såsom forskning och infrastruktur och lägga fast en fyraårig plan för vad vi vill uppnå med vilka resurser. Med vår politik skulle vi fortfarande vara den tredje största bidragsgivaren inom , men vi skulle inte vara den allra största. Jag tror att det är en klok användning av skattemedel. 50 (L) replik: Tack för svaret! Naturligtvis kan nivån inte vara det enda avgörande. Vad vi i gör i vår handel, vår diplomati och vår migrationspolitik spelar också roll för hur vi – ett ganska litet land i världen – kan påverka världsutvecklingen. Men för oss liberaler är biståndet viktigt. Vi hade ju en alliansregering ihop i som var framgångsrik. Bland annat därför att den var framgångsrik har biståendet ökat. Ju bättre det går för , desto högre blir ju biståndet. För oss är det en moralisk förpliktelse. Vi blickar ut över världen och tänker bort … Ja, i ett tidigare replikskifte handlade det om kafferep och så vidare. Världen är på många sätt en fruktansvärd plats, och vi har en skyldighet. Därför tycker jag som liberal att det är viktigt och roligt att ekonomipristagarna är människor som fokuserar på hur man effektivare kan förverkliga bistånd och göra världen bättre, för det är ett ansvar vi har och en fråga som Liberalerna är starkt förknippade med och vill fortsätta driva. 51 (M) replik: Jag brukar säga ungefär så här: har som rikt land ett delat ansvar med andra att hjälpa till i en trasig värld. Det är ett ansvar som vi tar på oss, och vi gör det med stolthet. har vi det fulla ansvaret för hur det går i . Det är en av många orsaker till att vi måste tänka på att om det kommer människor till måste också integrationen fungera. Vi måste också fundera på hur vi använder våra skattepengar allra bäst. Jag tycker att det lite för ofta framkommer lite för många tecken på att biståndsmedlen på grund av vår iver att nå upp till enprocentsmålet inte används på det sätt som våra skattebetalare har rätt att kräva. Det betyder inte snålhet. Det betyder inte oginhet. Det betyder bara att vi vänder på varje krona, även av de pengar vi vill ska göra nytta i fattiga delar av världen. 52 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Jag vill börja med att bara nämna att aldrig har haft ett så stort elöverskott som . Vi exporterar el bland annat till , som ju inte är klara med kärnkraftverket som man beslutade om och som blir mer än dubbelt så dyrt som man hade planerat från början. Men jag vill prata om en annan sak. skrev riksdagspartier under och var med på att vi ska vara nere på nettonollutsläpp . Det är en överenskommelse som förpliktar, . I servettbudgeten slaktade ni miljöbudgeten och avskaffade flygskatten. går ni ännu längre och vill sänka bensinskatten med 7 miljarder, för övrigt lika mycket som ni skär ned på biståndet. Hur, , ska ni leverera på klimatlagen om ni gör det billigare att släppa ut och gynnar bilister i storstäder och oljebolag? 53 (M) replik: Låt mig ta upp handsken som kastade först: elöverskottet. Det är ju jättebra att vi har ett stort elöverskott, mätt på halvår nationellt. Ring Pågen och säg: Ni har inga problem – vi har ett elöverskott! Ring till och säg: Ni har inga problem med er kemiska tillverkning – vi har ett elöverskott! Ring till alla de företag som inte kan investera och säg: Om ni bara flyttar någon annanstans har vi inga problem! Jag trodde att var ett land där man kunde räkna med att energiförsörjningen fungerar även om man ska expandera en verksamhet. Om man ska digitalisera av miljöskäl och behöver stora serverhallar krävs det energi. Om den ska vara ren krävs det produktionskapacitet. Jag kan inte begripa hur man kan vara så lättsinnig inför att det är svenska företag och svenska kommuner som larmar om brist på tillgänglig el bara för att det nationellt och halvårsvis finns elöverskott. 54 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Jag märker att applåderar väldigt mycket över att partiledaren inte nämnde med ett enda ord varför ni som parti satsar 7 miljarder på att sänka bensin‑ och dieselskatten när vi är mitt i en brinnande klimatkris. Hur tänker minska utsläppen när det mest effektiva medlet för att göra det är koldioxidskatten? och och alla andra insatser som ni brukar referera till när ni talar om effektiv klimatpolitik säger att koldioxidskatten är det viktigaste instrumentet. I er budget tar ni dessutom bort det stöd som vi vill ge till stödområde 1 och 2, till landsbygden, för att kompensera för de behov man har där av att ta bilen till jobbet eller fotbollsträningen och för alla de särskilda omständigheter man har på landsbygden. Ni gör i stället breda satsningar på 7 miljarder som främst gynnar storstäderna och dem som kör bil till jobbet från och . Kan du förklara, , hur detta är effektiv klimatpolitik? 55 (M) replik: Eftersom jag fick tre frågor – om energiförsörjningen, om omställningen och om bensinskatten – och hade en minut på mig att svara gav jag ett svar på en av frågorna. Låt oss prata omställning och bensinskatt!