prot · H70939 · 2019-11-27 00:00:00 — Problemet med ekonomisk tillväxt är att den inte är en siffra på ett papper. Ekonomisk tillväxt är pengar på bankkontot den dag lönen betalas ut. Ekonomisk tillväxt är hundralappar och tusenlappar, eller miljoner och miljarder för oss i denna kammare som vi kan fördela till polis, sjukvård och skola men som vi nu är utan eftersom svensk ekonomi har förlorat sin förmåga att växa. Vi hörde tidigare tala om att nu tillhör de länder som har högst arbetslöshet i hela Europeiska unionen. Vi är också det land som förväntas få lägst tillväxt i hela Europeiska unionen. En bra politisk ambition vore att se till att det blir precis tvärtom. borde vara det land som har högst tillväxt i hela Europeiska unionen och den lägsta arbetslösheten. är det precis tvärtom. Vi ser andra problem som tydligt präglar vårt land. Det är en ökande slitning mellan stad och land, centrum och periferi, där människor i många städer och på många ställen känner att detta land har väldigt lite att erbjuda dem. Det har blivit längre till skolan, och det har blivit längre till arbetsplatsen. Ändå ska det alltjämt bara bli dyrare att ta sig dit, därför att politiker i fattar beslut över människors huvuden och säger att de inte borde köra bil, trots att bilen är själva möjligheten att leva kvar, verka och bo där, att kunna ta barnen till hockeyträningen och själv kunna ta sig till jobbet eller hälsa på mamma på äldreboendet. Det är ingen klok miljöpolitik att säga att de människor som är beroende av bilen är bovar, för det är de inte. De bär framåt, fru talman. Statens budget 2020 Rambeslutet Vi har stora problem i den kommunala ekonomin. Välfärdens kärna är i viss mån hotad i sina fundamenta när vi kan betala för det som är allra viktigast. Vad är det för knut vi har slagit på oss själva? Det är givetvis lätt att ryckas med i en debatt kring politikerförakt eller en allmän uppgivenhet. Helt ärligt möter jag politiker från alla partier som vill väl, som är begåvade och som har förmågor, men decemberöverenskommelsen och januariöverenskommelsen har slagit en knut på vårt arbete som gör att vi inte, åtminstone inte tillräckligt mycket, är i tjänst. Det behövs en Sverigeöverenskommelse, inte en decemberöverenskommelse eller en januariöverenskommelse. Det behövs en politik som sätter främst och där man är beredd att göra det som krävs för att återigen ska bli ett bra land. För detta är skatter viktiga. Skatter påverkar om det ska löna sig att arbeta eller investera. Skatter påverkar hur man kan styra miljön mot mer hänsyn till kommande generationers livskvalitet. För oss moderater är det självklart att skatter ska utformas på ett sådant sätt att det ska vara lönsamt att arbeta. Därför föreslår vi till exempel att jobbskatteavdraget ska byggas ut så att det blir 300–mer lönsamt att arbeta. Det är givetvis viktigt att det blir det för de människor som går till jobbet och trots svårigheterna och problemen i vår välfärd ändå väljer att bidra till sig själva och andra. Men det är inte därför som vi i grunden vill sänka skatten, utan det är för att det gör att fler människor kommer in på arbetsmarknaden. och jobbskatteavdraget har skapat ungefär 150 000 jobb som vi annars inte skulle ha haft. Vi har en skattepolitik som ger något till alla som anstränger sig eller som har ansträngt sig. Vi sänker skatten dubbelt så mycket för dubbelt så många pensionärer jämfört med regeringen. Med vår skattepolitik får ungefär 7 miljoner människor förbättringar. Detta kan jämföras med den mycket smala skattepolitik som regeringsunderlaget har, där ungefär 3 miljoner – de som har det allra bäst ställt i respektive grupp – får mer pengar. har en mer rättvis skattepolitik som kommer fler människor till del och som ger fler människor ett arbete att gå till. Vi har en politik för hela . Alla problem går inte att lösa, men många problem går att dämpa. Och, fru talman, ett av de problem som behöver lösa är att många människor på många platser inte känner att gemenskapen ger dem tillräckligt mycket. Vi ser med oro på de mycket stora skattehöjningar som gjorts på bilen och som rent av gjort det olönsamt att åka till jobbet för många människor runt om i landet. Därför gör vi kraftiga skattesänkningar på drivmedel så att det blir billigare att tanka. Detta bidrar till att det blir enklare att jobba och att starta och driva företag runt om i hela landet. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till reservationerna 1 och 5. 92 (SD): Statens budget 2020 Rambeslutet Jag vill inleda med att yrka bifall till reservationer 2 och 6 i betänkandet. I denna församling har vi olika ideologiska utgångspunkter men är ändå i stort ganska överens när det gäller beskattning. Det finns en bred majoritet för att det offentliga har stora åtaganden vad gäller försvar, lag och ordning, sjukvård, utbildning, välfärd och så vidare. har ett förhållandevis fungerande skattesystem som åtnjuter en relativt stor acceptans från skattekollektivets sida. Detta förtroende är något som vi politiker måste vårda ömt, ett arbete som har flera dimensioner. Vi kan därför inte med lättsinne spendera de ekonomiska resurser som vi faktiskt avtvingar företagare, löntagare och pensionärer. Jag ska bara nämna ett enstaka exempel. slog larm om att våldsbejakande extrema organisationer får miljonbidrag från stat och kommuner. Dessutom kan jag som medlem i en företagarfamilj från Gnosjöregionen bekräfta att företagare ser med stor irritation på hur deras inbetalda skattemedel förslösas. Och som om det inte var nog med det drar sig politiker inte för att ta företagares och andra skattebetalares bidrag för givet. Lite längre vänsterut noterar vi dessutom en sorts förakt mot samhällets allra tåligaste draghästar. Detta, fru talman, är en farlig väg. Det är oklokt att såga i grenen som man sitter på. Skattebetalaren måste med egna ögon se att hans eller hennes bidrag till samhället förvaltas väl. Med risk för att slita ut ett gammalt känt citat: Varje förslösad skattekrona är en stöld från folket. Vi ska inte blunda för hur samhällsekonomin fungerar. Alltför höga skatter minskar incitamenten till arbete. Alltför höga skatter leder till en eroderad skattebas . Alltför höga skatter är ett hot mot det som vi alla värnar – säkerhet, lag och ordning samt välfärdens kärna. färdriktning är alltså ett sänkt skattetryck till förmån för ekonomins och samhällets utveckling och individens rätt till det egna arbetets belöningar. Från vänster låter det ofta som att en sänkt skatt skulle vara en sorts stöld från folket, vilket bara stämmer om staten äger av lönen när den betalas ut. Så, fru talman, kan det rimligtvis inte förhålla sig. förordar sänkt skatt med 10 miljarder, en skattelättnad för alla löntagare och pensionärer som dessutom raderar bort det som återstår av pensionärsskatten. Denna skattesänkning riktar sig inte till någon specifik geografisk region och inte till någon speciell åldersgrupp. Den är generell men har störst relativ betydelse för låg- och medelinkomsttagare. Liksom de flesta i denna kammare säger sig vilja se en balansgång mellan rimlig beskattning och generell välfärd är de flesta också överens om att det ska gå att bo och leva i samtliga regioner. Skatt på bensin och diesel genererar uppemot 60 miljarder till staten – en till synes outsinlig källa till skatteintäkter för finansministern, som dessutom vill höja skatten på drivmedel med konsumentprisindex plus . Ni må tro att vi gnuggade våra ögon när regeringen kallade det en sänkning när höjningen av bränsleskatten 2020 skulle bli bara . Statens budget 2020 Rambeslutet Problemet med en allt högre skatt på drivmedel är att det är en skatt på mobilitet, en pålaga som med precision träffar strävsamma människor som försöker få vardagspusslet att gå ihop. Den slår hårt mot landsbygden där man dessutom väldigt ofta saknar rimligt alternativ till egen bil. säger nej till den politik som innebär en ständig höjning av priset på mobilitet. Vår politik är den motsatta. Det bör bli billigare att ta sig till och från arbetet, billigare att köra barnen till och från fritidsaktiviteter och dessutom billigare att hälsa på svärmor som bor . Därför säger vi nej till regeringens höjning av drivmedelsskatten med , och vi vill därutöver tvärtom sänka skatten på drivmedel med litern. Det ser vi som ett steg i rätt riktning i alla fall. Vi motsätter oss alla förslag om försämringar av reseavdraget. Vi motsätter oss dessutom regeringens system som går under namnet bonus–malus, alltså en straffbeskattning på något större bilar, för att inte tala om lätta lastbilar och husbilar, där vi kommer att kunna se skattenivåer på . En annan okynnesbeskattning är de punktskatter som har börjat dyka upp och som bör kommenteras var för sig. Flygskatten är en symbolåtgärd som motiveras med miljöhänsyn men som praktiskt nog för regeringen inbringar 1 ½ miljard . är det så att inrikesflyget har en roll att spela för den som behöver resa långt och snabbt. Det vet var och en som har suttit på tåget mellan och . Tåget har sin givna roll, men ibland behövs inrikesflyget till ett rimligt pris. Dessutom ser vi nu hur flygbolag anpassar sig och flyttar sina avgångar från den gränsnära flygplatsen till förmån för , vilket leder till färre avgångar från och i förlängningen förmodligen också till uppsägningar av personal. Skatten på plastpåsar, som regeringen och dess samarbetspartier har kommit överens om, ska bli per plastpåse, alltså flera hundra procents skatt, lite beroende på hur man räknar. Då hör det till saken att plastpåsarna förväntas ersättas med bomullskassar som måste återanvändas upp till 400 gånger innan det lönar sig ur ett energiperspektiv. Så om man ska se detta ur ett resurs- och miljöperspektiv väcker det fler frågor. Så till den så kallade kemikalieskatten. Undersökningar visar att kemikalieskatten har slagit hårt mot svensk handel. Den har medfört att vart tionde köp har flyttats från svenska butiker till utländska webbplatser. Det är skadligt för näringslivet och leder till lägre intäkter, vilket var exakt vad vi sverigedemokrater varnade för. Vi ser även förslag om avfallsförbränningsskatt. Det är en skatt som har funnits men som togs bort på grund av att den inte fick den effekt som man förväntade sig. ska den återinföras utan att det har framkommit några faktorer som skulle ha förändrat förutsättningarna. I stället kommer detta att leda till höjda priser på fjärrvärme, försämrad lönsamhet för avfallsförbränningsanläggningarna och därmed försämrade resurser för dessa anläggningar att investera i ännu renare och mer miljövänlig teknik än vad de har . Företagens anpassning till det nya läget har medfört att en del flyttar sin verksamhet bort från , vilket innebär färre svenska arbetstillfällen och i förlängningen mindre resurser till offentlig sektor. Detta, fru talman, är kontraproduktiv skattepolitik som vi i motsätter oss. Den är dålig för konsumenten, dålig för handeln och dålig för statskassan. Statens budget 2020 Rambeslutet Men vi ska inte låta dessa meningsskiljaktigheter överskugga det som vi har gemensamt. Vi vill alla se ett sammanhållet , där de som arbetar bidrar till samhällets offentliga institutioner till förmån för trygghet, sammanhållning och generell välfärd. Vi har kanske lite olika syn på hur vi ska nå dit. Men då är vår uppgift i denna kammare att konstruktivt eftersträva kompromisser. Det är i denna anda, fru talman, som vi sverigedemokrater deltar i det parlamentariska arbetet. 93 (V): – så hög var inkomsten för den rikaste procenten i . I , som jag kommer från, var inkomsten för en vanlig arbetare runt . 86 000 måltider delades ut i bara av . Av alla insatser från stadsmissioner utgör matinsatserna . 42 miljoner – så mycket tjänar en högt uppsatt Volvochef . Och 2,5 miljoner är summan på den årliga skattelättnad som chefen belönas med av 73-punktsgänget med Socialdemokraterna i spetsen. 618 barn lever just nu i akut hemlöshet bara i min hemstad. Det är barn som tvingas flytta runt bland tillfälliga boenden, som inte har en egen säng och ingen plats att kalla hemma. som den rikaste procenten i plockar ut nästan har vi alltså matfattigdom och barn som inte har en plats att kalla hemma. Vi har alltså de som lever på överflöd av kapital och de som lever på marginalen. Någonting är mycket skevt i , och det stavas ojämlikhet och ökade klassklyftor. Den ökade ojämlikheten är ett resultat främst av politiska beslut, inte minst på grund av slopade eller minskade skatter på förmögenheter, arv, gåvor, fastigheter och kapitalinkomster samt urholkade socialförsäkringssystem och sex jobbskatteavdrag. Allt detta har bidragit till ökade klassklyftor. Ändå står nästan alla partier inne i kammaren och säger sig värna om välfärden. Det talas varmt om bättre sjukvård, bättre skola och bättre äldreomsorg. Men jag måste säga att det verkligen är mycket snack och lite verkstad. Fyra av fem kommuner tvingas att göra nedskärningar i verksamheten . Det handlar bland annat om neddragningar i skolan, äldreomsorgen och . Flera välfärdsuppror har startat – jag tror att alla här känner till Lärarmarschen, och . Anledningen till att dessa har startat är att de anställda i välfärden helt enkelt har fått nog. De ställer inte längre upp på nedskärningar och kronisk underbemanning. De har fått nog av stress och dåliga arbetsvillkor och av att ha alldeles för få kollegor. som välfärden är i desperat behov av resurser har vi två börsnoterade skolkoncerner som tillsammans gjort vinster på . Våra gemensamma skattepengar som ska gå till skolan, fler lärartjänster, löner och rimliga arbetsvillkor går i stället till aktieutdelningar till kapitalister som slaktar välfärden och vårt gemensamma. Statens budget 2020 Rambeslutet Det får vara nog av nyliberala experiment och sönderprivatiserade verksamheter. Det får vara nog av ökad ojämlikhet och klassklyftor. Detta system har vi prövat – . har prövat sänkta skatter och försämrade sjukförsäkringar, och vi har prövat vinstjakten i välfärden. Det enda vi kan konstatera är att vi har fått en minskad välfärd, områden som lämnats efter och ökade klassklyftor. Har man testat något så länge utan framgång tycker jag att man ska vara ödmjuk och ompröva sin strategi. vill ha ett annat samhälle. Vi har andra prioriteringar. Därför har vi lagt fram ett budgetförslag som utgör en plan för jämlikhet och grön omställning. Där satsar vi på den generella välfärden och på att minska de ekonomiska klyftorna och prioriterar de ekonomiskt utsatta. Vi gör satsningar som är centrala för ett mer jämlikt samhälle, och vi finansierar detta framför allt genom höjda kapitalskatter och genom att höja skatten för de rika. Regeringens budget ökar däremot klyftorna i samhället och leder till underfinansiering av välfärden i ett läge där behoven är stora. Socialdemokraterna fortsätter med en skev fördelning och avskaffar värnskatten så att de rika männen ska få sina skattesänkningar. Vi kan konstatera att har blivit ett skatteparadis för de rika. Kapitalinkomsterna har koncentrerats till de mest välbeställda. Flera miljarder som skulle användas till att rusta upp bostäder i våra mest eftersatta områden eller till att förbättra socialförsäkringarna har undandragits till förmån för de rika. Därför måste vi lägga om ekonomin. Med rättvisa skatter kan vi kraftfullt omfördela makt och resurser genom skattesystemet på ett mer rättvist sätt. Genom skattefinansierade välfärds- och trygghetssystem omfördelar vi också solidariskt mellan arbetande och arbetslösa, mellan friska och sjuka och inte minst mellan dem som lever i överflöd och dem som lever på marginalen. Men i stället tävlar de andra partierna om vem som mest kan skylla flyktingarna för välfärdskrisen, bostadskrisen eller arbetslösheten. Vi har flera partier som använder ökade klassklyftor för att ställa grupper mot varandra. Jag tycker dock att vi ska visa människor var ansvaret ligger. Sanningen är att det varken är de ekonomiskt utsattas eller flyktingarnas fel att vi har nedskärningar eller att pengarna inte räcker till fler undersköterskor eller lärare. Både den ökade ojämlikheten och den raserade välfärden är resultatet av en högst medveten politik. Det handlar om politiska beslut från Socialdemokraterna och högern, som är ansvariga för de ökade klassklyftorna. Just där ligger ansvaret. Dem vi borde ta ett större ansvar för – de ekonomiskt mest utsatta – lämnas efter. I stället är det uppenbarligen miljonärerna och miljardärerna – superpamparna och de superrika – som vi ska ta ett samhällsansvar för. De ska få ännu mer bidrag och skattesänkningar. Detta visar hur tydligt det är att vi har fått en rå politik för de fattiga och fetare tider för de rika. Med rättvisa skatter minskar vi klassklyftorna, ökar jämlikheten och säkerställer en jämlik välfärd. Ekonomin ska inte vara riggad för de rikaste. Därför vill vi öka beskattningen av kapital och förmögenheter som vi sänker skatten för låg- och medelinkomsttagare. Vi slopar också de rikas skattesubventioner och använder i stället pengarna till att stärka välfärden och till samhällsnyttiga investeringar. Statens budget 2020 Rambeslutet Det är tydligt att vi har sju högerpartier och ett vänsterparti i . Socialdemokraterna tillsammans med och Liberalerna ger oss skattesänkningar för de rika och kris i kommunerna. Likadant är det hos de blåbruna: Det är skattesänkningar för de rika och kris i kommunerna, där verksamheter tvingas skära ned. Det är dags att välfärdsarbetare får den status de förtjänar. Det är dags att undersköterskor får bättre arbetsvillkor, rimliga scheman och arbetstider som går att kombinera med familjeliv och fritid. kommer att fortsätta att kämpa för ett jämlikt samhälle. Vi kommer att backa varenda undersköterska och varenda välfärdsarbetare, och vi kommer aldrig att sluta kämpa för dem som lämnas efter. Där har ni vår solidaritet och vår klasskamp. Vi sätter flertalet före kapitalet. 94 (KD): Om jag skulle sätta ihop en grundkurs i ekonomi för politiker vet jag precis vad som skulle vara det första momentet: Glöm aldrig att pengarna vi talar om tillhör någon annan! De inkomster och utgifter som diskuteras här tillhör skattebetalarna. De tillhör dem som arbetar, driver företag och konsumerar. Det innebär givetvis att vi måste vara varsamma med hur pengarna används, men det innebär också att sänkta skatter är ett mål i sig. Det är ett mål att människor får behålla så mycket som möjligt av de pengar de själva tjänat ihop. Men till skillnad från regeringen och dess samarbetspartier tycker vi att skattesänkningar måste komma alla till del, inte bara dem med högst inkomster. Det blir, om vi får bestämma, sänkt skatt för alla. lägger därför fram förslag på sänkta skatter för breda löntagargrupper, för pensionärer, för sjuk- och aktivitetsersatta, för barnfamiljer och för dem som har det svårare att komma in på arbetsmarknaden. Sänkta skatter ökar också tillväxten i landet. Det skapar fler jobb och bidrar till att innanförskapet kan öka, på utanförskapets bekostnad. Dessutom innebär skattesänkningar som stimulerar till fler arbetade timmar att kommunernas ekonomi stärks långsiktigt, och det är viktigt i när kommunerna ställs inför stora utmaningar på grund av demografiska förändringar som innebär en allt högre försörjningskvot. som vi tycker att skattesänkningar ska komma alla till del ser också vi problemet med de höga marginalskatterna. Det måste bli mer lönsamt att till exempel vidareutbilda sig till specialistsjuksköterska eller bli chef inom äldreomsorgen. Därför behöver marginaleffekterna minska. Vi vill att färre ska betala statlig skatt, och vi vill att de som gör det ska betala mindre. Men trenden har gått åt det andra hållet, mot att allt fler löntagare har betalat statlig inkomstskatt. betalade av alla barnmorskor statlig inkomstskatt. , betalade av barnmorskorna statlig inkomstskatt. Samma utveckling syns inom fler yrkesgrupper. I poliskåren, till exempel, betalar nu var tredje polis den 20-procentiga extraskatten. Konsekvensen blir minskade incitament att jobba extra, vilket många inom exempelvis vården och polisen ställs inför. Vi har allt att vinna på att dessa yrkesgrupper jobbar lite extra. Statens budget 2020 Rambeslutet I den budget från och som gick igenom här i kammaren höjdes gränsen för när statlig skatt ska betalas – det som på byråkratiska brukar kallas den nedre skiktgränsen. Detta arbete behöver fortsätta. föreslår nu att gränsen höjs från till . För de ungefär 1,6 miljoner löntagare som berörs innebär detta sänkt skatt med eller . Återigen skiljer vi oss från regeringen och dess samarbetspartier, som riktar sin stora skattesänkning enbart till de 300 000 med de allra högsta inkomsterna. Samhället består inte bara av staten och kapitalet; samhället består också av föreningslivet. I föreningslivet lär vi oss att lyssna på andra. Vi lär oss att kompromissa. Vi lär oss om grunderna för demokratin, och vi lär oss om medmänsklighet. En bra förebild i en förening är inte sällan det som får unga människor att hamna på rätt bana i livet. För idrottsföreningar finns det förmånliga skatteregler. Dessa innebär att föreningen inte behöver betala arbetsgivaravgifter för idrottsutövare, tränare eller tävlingsfunktionärer så länge ersättningen understiger ett halvt prisbasbelopp. Genom detta undantag har idrottsrörelsen en förmån som betyder väldigt mycket för verksamheten. Men samma skatteregler måste också gälla för andra ideella organisationer. Till exempel omfattas inte organisationerna inom svenskt friluftsliv, trots att de precis som idrotten samlar massvis av människor, och trots att de, precis som idrotten, bidrar till gemenskap och demokrati. tycker att alla ideella organisationer ska inkluderas i samma regelverk som idrotten och få del av samma skattenedsättning, och för det avsätter vi . I vårt budgetalternativ avskaffar vi också reklamskatten för ideella föreningar. betalade ideella föreningar i reklamskatt. Totalt sänker vi alltså skatterna för föreningslivet med . Det skapar förutsättningar för att fokusera resurserna på den kärnverksamhet som ofta kommer barn, unga och äldre till del. är skattereduktionen för gåvor till ideella organisationer återinförd, tack vare och budget. Gåvoskatteavdraget, som det ofta kallas, innebär att den som skänker pengar till godkända organisationer som arbetar inom det sociala området eller med forskning får en skattereduktion med . är det hög tid att börja utveckla gåvoskatteavdraget, och då kan vara en bra förebild för hur utvecklingen ska se ut. För det första föreslår att reduktionen höjs. När avdraget infördes i var det ganska blygsamt, några hundralappar, men har beloppsgränsen successivt höjts. motsvarar deras beloppsgräns . Det är dags att påbörja samma resa som har gjort. föreslår vi att reduktionen dubbleras, och för detta avsätter vi . För det andra föreslår vi kristdemokrater också att gåvoskatteavdraget utvecklas så att det omfattar fler typer av organisationer. När det infördes i omfattades först bara ett fåtal organisationer, men omfattas över 600 organisationer som arbetar med allt från omsorg till mänskliga rättigheter, kultur, miljö, natur och djurskydd. Statens budget 2020 Rambeslutet För det tredje anser vi att beloppsgränsen för varje enskild gåva behöver sänkas. måste den enskilde skänka vid varje gåvotillfälle för att vara berättigad till reduktion, men vet vi att genomsnittsgåvan ligger på . För att fler människor ska ges möjlighet och incitament att skänka pengar vill vi sänka den gränsen. Avslutningsvis, fru talman: skattepolitik utgår från människors rätt att behålla så mycket som möjligt av de pengar de själva tjänat ihop, som vi på ett effektivt sätt stärker incitamenten för att arbeta och därmed säkrar skatteintäkter till den gemensamma välfärden. När vi kristdemokrater sänker skatterna ser vi till att skattesänkningarna kommer alla i samhället till del. Vi vet att vi människor behöver varandra och blir starkare tillsammans.