prot · H70941 · 2019-11-29 00:00:00 — Särskild debatt om verkställighet av utvisning av personer som utgör säkerhetshot Regeringen har höjt anslagen till både polisen och Säkerhetspolisen med , och vi har höjt dem . Vi prövar vilka resurser som krävs för Säkerhetspolisen. Det finns nu en utredning som föreslår exakt det som föreslår, nämligen att vi ska ta fram bättre sätt att jobba med hemliga tvångsmedel, titta på elektronisk övervakning och se till att tiden för verkställighetsförvar kan bli längre. Det är vi överens om. Men jag noterade att när debatten brakade igång lät det på som att hade någon lösning på att dessa personer inte skulle släppas ur förvar. har det helt försvunnit. Det skrevs inte en rad om det i artikeln. Om vi är överens om att svensk regering och svenskt parlament måste följa både svensk lag och internationella konventioner, då är det det som beskriver som vi måste fortsätta att göra i . Jag uppfattar att partierna är överens om att vi behöver göra mer av detta. Då är det den utredning som kommer som är helt avgörande. 13 (M) replik: Vi är helt överens om att regeringen måste följa svenska lagar. Men jag ska upplysa om någonting, nämligen att det går att förändra lagstiftning. Vi gör det i kammaren. Vi från har sagt att regeringen borde göra detta på en lång rad områden. Det blir lite märkligt att höra ansvarig minister prata om och recensera våra förslag. Var finns regeringens konkreta plan för att hantera detta? När kommer vi att få se resultat? 14 Statsrådet (S) replik: Min enda kommentar var att inte har föreslagit någonting som skulle förhindra att dessa personer släpps ur förvar. Det är väl en viktig information för dem som lyssnar på debatten och hör det höga tonläget. Partierna är överens om att vi ska skärpa övervakningen av dessa personer. Vi är överens om att vi numera ska jobba med att försöka ta bort hinder för utvisning av sådana personer, och regeringen jobbar med detta. Men tro inte att det är enkelt. Det är ett målmedvetet arbete, och då är det bra om parlamentet också kan vara överens om sådana insatser som gör det mycket svårt för dessa personer att vistas i . 15 (SD) replik: Som bekant har länge väckt motioner med förslag om att förändra lagen och förändra inställningen till förvarsmöjligheten från att vara något som enbart underlättar utvisning till att faktiskt säkerställa att dessa personer som utgör ett säkerhetshot inte ska släppas ut på våra gator. Det kan i vissa fall vara så att det är omöjligt att hålla dem i förvar , men jag tycker att inställningen från regeringens sida när man ändrar lagen måste vara att gå från att underlätta verkställighet till att faktiskt säkerställa att farliga människor inte släpps ut på våra gator. Särskild debatt om verkställighet av utvisning av personer som utgör säkerhetshot Det kan finnas fall där personer inte riskerar tortyr eller dödsstraff i sina hemländer, där de fritt kan återvända, där det inte är omöjligt att hålla dem i förvar . Är regeringen beredd att göra detta? Jag återkommer med en till fråga i mitt andra anförande. 16 Statsrådet (S) replik: Min inställning är att vi ska göra det som Säkerhetspolisen begär av oss. De har inkommit med en begäran om en utredning om att förändra lagstiftningen. Utredningens direktiv möter på varje punkt Säkerhetspolisens begäran. Betyder det då att man kan hålla folk i verkställighetsförvar ? Nej, det gör det inte. Till och med konstaterar att det inte går om ska följa internationella konventioner, vilket jag uppfattar att det finns en stor majoritet för också i riksdag. Då måste det finnas bättre verktyg med hemliga tvångsmedel. Man måste se till att begränsa dessa personers möjligheter att agera i och ge Säkerhetspolisen och polisen bra resurser för att följa dessa personer så länge de befinner sig i . Jag tror att det är viktigt att också titta på miljöerna, att komma åt de miljöer som radikaliserar. En annan miljö som Säkerhetspolisen har pekat på är skolmiljöerna – de religiösa skolorna – och att inte har möjlighet att informera fristående skolor om att det jobbar våldsbejakande personer där. Det är inte bra! 17 (SD) replik: När regeringen agerar på uppdrag av Säpos rekommendationer agerar på svenska folkets begäran om att trygga vårt land från farliga individer. Det är kanske den stora skillnaden mellan oss två i debatten. Den andra frågan jag vill ställa gäller om ni nu vill släppa ut dessa personer i vårt land. Är ni beredda att hindra dessa personer, förbjuda dem, att predika i moskéer? handlar det exempelvis om imamer, som i kraft av att de är imamer utgör ett säkerhetshot, då de radikaliserar andra personer. Tänker regeringen förbjuda dem att predika i moskéer? 18 Statsrådet (S) replik: Det är viktigt att en regering i följer både svensk lag och internationella konventioner. Där måste man vara tydlig och våga stå för det också när det blåser. Annars har vi inte försvarat oss mot antidemokratiska krafter, som vi ska göra. Sedan var det frågan om imamer. Det är olagligt att förespråka någon form av anslutning till terrorgrupper eller att finansiera terrorgrupper. Jag tycker att vi måste titta på inte bara dem utan också på svenska skolor där det kan finnas våldsbejakande extremister. Jag hoppas att fler partier kan vara överens om att vi måste ändra regelverket även där. 19 (C) replik: Efter de fruktansvärda dåden i togs initiativ till partiöverskridande samtal om hur vi bäst försvarar från terrorhot. Då tog regeringen sitt ansvar och visade ledarskap. Tillsammans med Alliansens partier hittade vi en fruktbar form för att arbeta tillsammans för att lösa allvarliga problem som riskerade att hota säkerhet. Särskild debatt om verkställighet av utvisning av personer som utgör säkerhetshot I två steg fattades en rad beslut för hur luckor som hade identifierats skulle täppas till. En av dessa luckor var hur vi hanterar dessa personer, som genom att utgöra ett hot mot rikets säkerhet saknar egentlig rätt att uppehålla sig i vårt land men som vi på humanitära och rättsliga grunder inte kan utvisa. Flera debattörer kommer säkert att beröra saktfärdigheten i arbetet. Men jag identifierar ett strukturellt problem hos regeringen, nämligen att man saknar en tydlig plan för rättspolitiken. Vad vill man egentligen? Vad vill man prioritera? Hur ser det långsiktiga bygget av det trygga samhället ut? Det är frågor som jag, och säkert många andra, skulle vilja ha svar på. 20 Statsrådet (S) replik: Det är en viktig fråga. Först vill jag säga att också i fråga om LSU-lagstiftningen har vi försökt involvera genom att utgå från Säkerhetspolisens begäran om hur översynen skulle se ut och ta hand om alla synpunkter därifrån. Sedan kom ett tillkännagivande från . Även det är omhändertaget i den utredning som kommer att leverera sina förslag . Jag uppfattar att det finns bred enighet om inriktningen på den utredningen om att skärpa LSU-lagstiftningen. En bredare fråga, där jag tror att har en stor poäng, är att mycket av rättspolitiken blir lite snuttifierad och inte tillräckligt långsiktig, kraftfull eller systematisk till sin karaktär. Därför har jag välkomnat att lyft fram frågan om en trygghetsberedning för att jobba mer systematiskt med frågorna . Jag tror att det skulle gynna både debattklimatet och framför allt en långsiktigt hållbar rättspolitik på flera områden. 21 (C) replik: Den som gör anspråk på att regera landet och kräver stora uppoffringar och positionsförflyttningar av andra för att få göra det är ansvarig för att bygga starkt förtroende och se till att den plan man borde ha är så väl förankrad i riksdag att den går att genomföra. Min bild är att regeringen i avsaknad av någon tydlig inriktning på detta område agerar först när andra skapat ett opinionstryck. Det är i och för sig bra att andra kliver fram och driver på när regeringen inte gör det, och jag välkomnar att regeringen välkomnar våra förslag. Men utan tydliga prioriteringar skapas också en ryckighet i rättspolitiken. 22 Statsrådet (S) replik: Jag tror att har en poäng med problemet med ryckighet. Därför tror jag att förslag om en trygghetsberedning är klokt. Vi kommer att återkomma till det. Men det är också så att denna regering har gjort mer än tidigare regeringar på det rättspolitiska området. Det kommer vi att fortsätta göra, för vi har bestämt oss för att trycka tillbaka framför allt det grova våldet som präglar gängmiljöerna i . Det gör vi också med ett samarbete i denna kammare, inte minst med och Liberalerna. Vi är överens om att göra kraftfulla satsningar till exempel på polisen och dess villkor som en viktig beståndsdel i att trycka tillbaka kriminaliteten i . 23 (V) replik: Särskild debatt om verkställighet av utvisning av personer som utgör säkerhetshot anser att det ska vara förvaltningsrätten och inte regeringen som fattar beslut om lagen om särskild utlänningskontroll. Jag har två korta, enkla frågor till ministern: Varför ska det vara politiskt tillsatta ministrar i stället för juridiskt utbildade domare som beslutar i dessa ärenden, som ytterst handlar om rikets säkerhet? Vilken juridisk kompetens har en minister som en domare i förvaltningsrätten inte har? 24 Statsrådet (S) replik: Jag tycker att det är otroligt viktigt att försvara lagen om särskild utlänningskontroll. Jag tror inte heller att vi ska ändra strukturen på den. I fråga om avgörandet har man velat ha en yttersta överklagandemöjlighet hela vägen upp till regeringen. Det har vi , och därför fattar vi beslut. Vi har gjort det i dessa ärenden och gått på Säpos rekommendation om utvisning. I nästa skede av detta blir det ännu viktigare att vi har bra samarbete mellan till exempel regeringen och Säkerhetspolisen när det handlar om att försöka undanröja de hinder som finns för verkställighet. Där är det till stor del internationella förhållanden och förhållandena i enskilda ärenden som kommer att avgöra om vi lyckas eller inte. 25 (V) replik: Jag håller med ministern om att detta är komplicerad lagstiftning. Det jag är ytterst orolig över är att politiska vindar ska blåsa åt ett mer odemokratiskt håll. Genom att flytta processen från det politiska rummet, från stängda rum, till en öppen domstol som är van att fatta svåra beslut säkrar vi demokratin och rättssäkerheten. 26 Statsrådet (S) replik: Jag tror att det är viktigt att se att LSU-ärenden gäller utländska medborgare som vistas i . Det finns ingen obegränsad rätt för utländska medborgare att vistas i vårt land. Bedömer man i att dessa personer utgör ett hot mot rikets säkerhet eller kan omfattas av terroristmisstankar har rätt att bestämma att de inte längre ska finnas i . Jag tycker inte att det är en orimlig ordning, och därför är jag lite oroad över att faktiskt har ifrågasatt den här lagen. 27 (KD) replik: var i slutet av ett replikskifte inne på att komma åt miljöerna bakom extremismen och terrorismen. Mot bakgrund av det vill jag ställa en fråga. Särskild debatt om verkställighet av utvisning av personer som utgör säkerhetshot I terroröverenskommelserna både 2015 och 2017 kom vi överens om att inga offentliga medel ska gå till personer eller organisationer som främjar extremism. Men fortfarande har inget hänt. Säkerhetspolisen har, som jag sa i mitt anförande, varit tvungen att gå ut och varna om detta. Mina frågor är: Vad är åtgärderna? När kommer propositionen? Och är beredd att pröva och gå fram med ett förslag om att förbjuda utländska extremister från att finansiera moskéer i ? 28 Statsrådet (S) replik: Jag vill gärna svara på frågan, men i debatten lät det och fortsätter det låta på som att LSU-lagstiftningen kan ändras så att man håller dessa personer inne , eller åtminstone , trots att det finns hinder för verkställighet. Kan nu bekräfta att även förstår hur svensk lagstiftning och internationella konventioner ser ut och att det inte råder någon osäkerhet om att detta var felaktiga påståenden från sida under debatten? Det är det första. Det andra är att jag tycker att det är jätteviktigt att strypa pengarna till extremism. Sedan är det inte helt enkelt hur man gör det eller vilka system man ska ha för det. Vi har haft en utredning som tittat på hur man ska jobba med bidragsgivning och annat och har kommit med förslag på det området. Vi har diskussionen som själv är inne på om hur internationell finansiering av en del extremismmiljöer sker. Men detta sker också i svensk skola. Jag tycker att det är helt otillständigt att vi har en ordning att Säkerhetspolisen kan informera ägare till fristående skolor om det finns misstankar om extremism. Men om det finns en misstänkt lärare på en fristående skola får inte informera om det. Det går inte att ha det på det sättet. 29 (KD) replik: Jag har ont om tid men ska försöka svara på frågor. Jag noterar att det inte kom något tydligt svar på hur man ska komma åt grundproblemet och inget förslag från regeringen att förbjuda finansiering av utländska extremister som går in och betalar moskéer i . Vad gäller skolor är problemet inte de registrerade konfessionella friskolorna. Aktiebolaget exempelvis är inte en religiös friskola. Vad gäller förvarstiderna tycker vi att regeringen inte har gjort tillräckligt för att hålla dessa säkerhetsrisker i förvar. 30 Statsrådet (S) replik: Pratar vi miljöer måste jag säga att om det finns religiösa skolor som på något sätt indoktrinerar barn redan från början är det ett jättestort problem. Jag tycker att vi ska vara tuffare mot religiösa skolor i . Personligen vill jag inte ha dem över huvud taget – förutom naturligtvis för våra nationella minoriteter, som vi ska slå vakt om. Det är det ena. Det andra är att får Säkerhetspolisen inte ens informera en fristående skola om det jobbar en person i lärarkollektivet som är kopplad till våldsbejakande extremism. Det är helt orimligt, och det skulle kunna lösas med en ganska enkel ändring av offentlighetsprincipen. 31 (L) replik: Särskild debatt om verkställighet av utvisning av personer som utgör säkerhetshot För Liberalerna är det centralt att vi i det samarbete vi har med regeringen förstärker det svenska rättsväsendet i allmänhet och polisen och Säkerhetspolisen i synnerhet. Därför ger vi mer pengar – riktiga pengar, herr talman – än den svenska polisen och Säkerhetspolisen någonsin har haft. Det är viktigt. Inrikesministern har varit inne en hel del på det förebyggande arbetet. För Liberalerna är det centralt att till exempel Center mot våldsbejakande extremism flyttas från Brå till polisen. När kommer det förslaget? Vi tycker att vi behöver stärka insynen i för att se till att pengar inte går till konstiga saker, det vill säga extremism i största allmänhet. Vi ser fram emot förslag om att förbjuda utländsk finansiering, som någon tidigare talare här nämnde. Detta är centralt i det förebyggande arbetet. Vi får inte vara naiva. Det är ett ekosystem av människor som ägnar sig åt att radikalisera och skapa nya extremister, och det är ett ständigt hot mot människors liv i . 32 Statsrådet (S) replik: Jag tror att det är otroligt viktigt att vi nu har lämnat den diskussion som bara handlar om terror och att hitta potentiellt farliga människor för att titta på de miljöer som bidrar till radikalisering. Där har CVE en nyckelroll när det gäller att informera myndigheter och kommuner i dessa frågor för att hjälpa dem att göra rätt bedömningar och komma framåt, i nära samarbete med Säkerhetspolisen och polisen. Jag för en nära dialog med CVE och andra om hur denna verksamhet kan utvecklas ytterligare. Vi kan väl återkomma till hur den diskussionen kan komma vidare. Det är helt nödvändigt att det finns en bra insyn i , att man tar frågan om resursfördelning till civilsamhället på stort allvar och att vi har väldigt stor kontroll över om det finns internationella aktörer som vill påverka den svenska debatten från andra länder. Här ser jag fram emot ett fortsatt gott samarbete. 33 (L) replik: Det är helt centralt att CVE flyttas till polisen – det är där de hör hemma. Polisen har i sig ett viktigt förebyggande och informerande arbete att utföra för att vi på lång sikt ska kunna pressa tillbaka detta vansinne vi talar om. Jag har slutligen en annan fråga. Kopplar regeringen ihop undanröjandet av verkställighetshinder med det stöd som eventuellt ger till några av de aktuella länderna? Vi måste sätta maximal press så att dessa hinder möjligt kan undanröjas. 34 Statsrådet (S) replik: Vi jobbar för att undanröja verkställighetshinder, men jag vill helst inte i offentligheten diskutera hur vi gör detta. Det skulle de facto kunna försvåra möjligheten att lyckas. Det handlar inte så mycket om generella insatser utan om enskilda länder och personer och de bedömningar som görs i de enskilda fallen. Vi bör, i samarbete med Säkerhetspolisen, göra ett gediget arbete och försöka nå framgång, snarare än att tala om det. 35 (M): Särskild debatt om verkställighet av utvisning av personer som utgör säkerhetshot Vi har från sida i denna debatt pekat på flera konkreta saker som kan göras för att råda bot på denna mycket bekymmersamma situation. Vi behöver förändra lagen om särskild utlänningskontroll. Vi behöver inleda ett arbete gällande diplomatiska garantier, så som sker i flera andra länder. Vi behöver ytterligare skärpa antiterrorlagstiftningen och till att börja med genomföra det som vi var överens om . Mycket av det väntar vi fortfarande på. Vi behöver också gå vidare och uppvärdera det svenska medborgarskapet och säkerställa att personer som väljer att begå terroristbrott kan få sina svenska medborgarskap återkallade och utvisas. Och vi behöver här och öka resurserna till Säkerhetspolisen för att ge dem bättre förutsättningar att punktbevaka personer som utgör ett hot mot säkerhet och även att stärka det viktiga utredningsarbetet. Jag har under denna debatt ställt en enkel fråga till ansvarig minister: Vad är regeringens plan för att hantera denna situation? Men det finns ingen plan. Det låter på som att han är i opposition. Han står och talar om alla andra partiers förslag och vad alliansregeringen gjorde eller inte gjorde. Men den här regeringen är nu faktiskt inne på sitt sjätte år vid makten. , , är det att kliva fram och visa lite ledarskap och ta lite ansvar. Ta detta med det goda samarbetet med Säkerhetspolisen. Efter att Säkerhetspolisen skickar en inlaga till regeringen tar det innan regeringen gör någonting. Är detta exempel på bra samarbete? Nej, jag ställer mig fortfarande frågan: Vad är planen? Jag vet att detta är komplicerat och svårt. Men allra svårast är det för den som aldrig försöker. Så, inrikesministern, vad är regeringens plan? 36 Statsrådet (S) replik: Det spelar ingen roll hur man i högt tonläge säger att det inte finns någon plan om de åtgärder man själv presenterar i princip är samma förslag som jag redovisat i talarstolen. Har vi då samma plan? Det handlar om att skärpa lagstiftningen om verkställighetsförvar, se till att man kan jobba med hemliga tvångsmedel, undersöka om det är möjligt med elektronisk fotboja och jobba med verkställighetshinder, som den här regeringen gör men den tidigare regeringen inte gjorde . Det är ju detta som är planen – att jobba målmedvetet och systematiskt med att skärpa lagstiftningen och se till att de blir utvisade. 37 (M) replik: Jag nämnde fyra konkreta saker. Ingen skulle vara nöjdare än jag om kunde ge ett besked om att man till exempel kommer att inleda ett arbete om återkallande av medborgarskap och lägga fram en extra ändringsbudget med kraftigt ökade anslag till Säkerhetspolisen. Om detta är beskedet är jag mer än nöjd. Då tar jag gärna i hand på det här och . Det är bara att komma fram och göra det i så fall. Då kan vi bli överens. Men krävs det handling, inte bara en massa ord. 38 Statsrådet (S) replik: Särskild debatt om verkställighet av utvisning av personer som utgör säkerhetshot Det kanske inte bara krävs ett högt tonläge. Det är kanske inte det som kan få att växa i opinionen, utan man kanske också måste ha substans bakom det man säger. Vi kan diskutera återkallande av medborgarskap, men det berör absolut inte LSU-ärenden. De gäller ju utländska medborgare! Det är själva poängen med detta. Om vi nu diskuterar en handlingsplan för att råda bot på detta måste det röra sig om åtgärder som slår mot de problem vi diskuterar här och . 39 (M) replik: Det vi diskuterar här är kanske inte andra partiers tonläge eller opinionsutveckling. Vi diskuterar säkerhetshot, som just nu rör sig fritt på gatorna ute i det svenska samhället. Jag tycker att detta är genuint allvarligt, och det vore klädsamt om ansvarig minister kunde ta det som håller på att hända på lite större allvar. Vi har presenterat en politik, men regeringen talar om vad andra partier gör eller inte gör eller har gjort. Det är dags att kliva fram , ansvarig minister! 40 (SD) replik: Jag tror inte att det blir så mycket tango med regeringen i denna fråga. Deras politik ligger fast, och de har inte presenterat någon annan viljeinriktning. Det blir vi i oppositionen som får träda fram. För att diskutera konstruktiva förslag kopplat till LSU vill jag fråga om är beredda att ställa sig bakom förslag om att förbjuda utländska imamer som utgör ett säkerhetshot enligt LSU att besöka moskéer. Om de besöker moskéer ska de kunna förvänta sig ett frihetsberövande straff. Är beredda att ställa sig bakom ett sådant förslag? 41 (M) replik: Tack, , för frågan! Vi är ense om att vi bör vända på alla stenar för att säkerställa att dessa säkerhetshot inte kan röra sig fritt ute i samhället och fortsätta med sin verksamhet. När det gäller detta konkreta förslag bör man dock pröva genomförbarheten; där har jag en del frågor. Men vi kommer att titta på alla förslag som läggs fram i justitieutskottet och sedan naturligtvis göra en bedömning. Vi talar inte om vad som helst här utan om hot mot rikets säkerhet. 42 (SD) replik: Jag ser fram emot att vi sakligt kan diskutera fler frågor. Den andra frågan gäller såklart viljeinriktningen när det gäller förvar. Vi har hört regeringen säga att det är helt omöjligt att hålla människor i förvar efter det att ett verkställighetshinder har uppstått. Vi tror att det går att testa lagen på ett helt annat sätt när det gäller personer som exempelvis inte riskerar dödsstraff eller tortyr. Är beredda att ställa sig bakom förslaget om en ny viljeinriktning gällande förvar, så att vi säkrar våra gator från personer som utgör ett terrorhot snarare än att ha dem i förvar för att göra det enkelt att utvisa dem? 43 (M) replik: Särskild debatt om verkställighet av utvisning av personer som utgör säkerhetshot De konventioner som styr detta är inte helt exakta i sin utformning. Man kan använda sig av exemplet . Det är i och för sig sant att de blev fällda, men det var på grund av diskrimineringsgrunden snarare än själva förvarsinstrumentet. Vi tror att det finns förutsättningar att se över denna lagstiftning, även när det föreligger verkställighetshinder. Vi har från sida redan tidigare pekat på att detta behöver göras, och vi kommer såklart att fortsätta med det. 44 (SD): Det finns ingen självklar rätt för utlänningar att vistas i , framför allt inte om de utgör ett säkerhetshot mot vårt land. Då ger lagen om särskild utlänningskontroll möjlighet för att ta dessa personer i förvar till dess att de ska utvisas. har det visat sig att väldigt få personer kan utvisas för att det råder verkställighetshinder. Personer riskerar dödsstraff eller tortyr, och då är det regeringens ansvar att jobba med diplomatiska garantier. Där har vi kanske kritik att rikta mot att man inte har varit tillräckligt aktiv tillräckligt tidigt för att göra detta möjligt. lägger dock konkreta förslag kopplade till LSU på bordet till dess att vi har en helt annan lagstiftning på plats, som gör det möjligt att nå bättre framgång. Det handlar om att förbjuda utländska imamer, som enligt lagen om särskild utlänningskontroll ska utvisas för att de utgör ett säkerhetshot, att besöka moskéer. Om de besöker moskéer ska en frihetsberövande påföljd vänta dessa imamer.