prot · H70935 · 2019-11-20 00:00:00 — Det känns ju ganska oseriöst – framför allt att kalla det en present. Det kan jag absolut inte skriva under på. 59 (SD) replik: sa vid ett antal tillfällen att vi inte ska vara naiva. Jag menar bestämt att det är precis vad Socialdemokraterna och även regeringen är. Situationen för demokratiaktivister och människorättsförsvarare har, som jag nämnde i talarstolen tidigare, förvärrats sedan avtalsförhandlingarna inleddes. Av den anledningen tänkte jag inte vara så långrandig, utan jag tänkte bara ställa en enkel fråga: Varför ignorerar Socialdemokraterna alla människorättsaktivister och demokratikämpar som varnat för detta? Litar ni inte på dem? Betyder inte deras ord någonting? Det är väl de om några som bäst förstår situationen på . 60 (S) replik: Avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan Precis som jag sa i repliken till kommer vi att framföra den synpunkten till regeringen, som i sin tur kommer att diskutera på EU-nivå och kräva att civilsamhällets aktörer får möjlighet att delta aktivt i den fortsatta processen. Det är mitt svar på den frågan. 61 (SD) replik: Det är naturligtvis bra om Socialdemokraterna sätter press på sin regering att agera annorlunda i den här frågan. Men faktum kvarstår ändå att det är Socialdemokraterna som kommer att sitta i denna kammare och trycka på knappen för att driva igenom detta kravlösa avtal. Avtalet är undermåligt och som sagt kravlöst. Det innebär inga förbättringar för demokratikämparna, vars situation vi har omfattande vittnesmål om. Vi har sett det i tidningar och debattartiklar. Flera exilkubaner har gått ut med det. Ändå kommer socialdemokratiska ledamöter att rösta ja till avtalet. Jag är naturligtvis glad över att man försöker påverka regeringen i rätt riktning, men ansvaret ligger ändå på de socialdemokratiska riksdagsledamöterna tillsammans med , och dessvärre även . 62 (S) replik: Jag säger som jag sa i mitt förra inlägg om att det här skulle vara en present. Att kalla avtalet kravlöst är verkligen att underminera hårda och tuffa förhandlingar som pågått . Det är också ett ganska omfattande avtal som ställer krav på uppföljning av demokratisering och respekt för mänskliga rättigheter, så jag delar inte uppfattning i den frågan. 63 (KD) replik: För , , stod jag på gränsen mellan och . Jag var i en stad som heter . Över gränsbron som går där, , såg jag flyktingströmmen från in i . Jag mötte flyktingarna och talade med dem om deras tillvaro och varför de hade tvingats fly. De berättade hur deras tillvaro hade slagits i spillror av en dysfunktionell regim, av en situation som lett till en humanitär katastrof av enorma proportioner. Det handlar om totalt 4 miljoner människor som tvingats lämna . En instrumentell roll i det som sker i har den kubanska regimen. står för tusentals militära rådgivare. Man är med och upprätthåller en underrättelsetjänst som sätter skräck i befolkningen. Också på flera andra områden har en direkt och aktiv roll i det som är värsta humanitära kris . Avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan I regeringens proposition nämns det ingenting om detta. Jag vill fråga hur det kommer sig att man när ett sådant omfattande avtal förhandlas fram inte ställer krav på den kubanska regimen att dra sig bort från , lämna befolkningen i fred och låta bli att bidra till det som, som sagt, är värsta humanitära kris . 64 (S) replik: Jag trodde att vi talade om EU och och inte i det här sammanhanget. Men för sakens skull ska jag svara på frågan. Detta finns omnämnt – inte som krav på , men det står att länderna är bundsförvanter. Men skulle vi börja ställa olika särkrav på utrikespolitik visavi ett antal länder som det har haft kontakter med eller inte, då är det naturligtvis en diskussion som man måste ta upp i hela avtalstexten. Det är vad det handlar om. I den här propositionen reflekterar vi över relationen mellan och . Det är där det står. Jag har svårt att föreställa mig att regeringen och även EU skulle sätta upp specifika regelverk i ett sådant här avtal visavi hela utrikespolitiska agenda. Största fokus har legat på hur man ska demokratisera, skapa mänskliga rättigheter inom , skapa ekonomiskt välstånd och så vidare. Jag är lite förvånad över att kommer upp som en aspekt på avtalstexten från just . Varför regerade inte den dåvarande borgerliga regeringen på det när man väl satte igång att diskutera detta? Det skedde 2014. Skulle man ha tagit in det i avtalsdiskussionerna under EU-flaggan ? Det gjorde man inte. Uppenbarligen har vi följt den traditionen i de avtalstexter som ligger på bordet för ratificering. 65 (KD) replik: Det oroar mig att Socialdemokraterna inte ser helheten. Det är klart att det spelar roll hur ett land uppför sig om det ska ha handelsrelationer och samarbeta med Europeiska unionen. Det går inte att frikoppla utrikespolitiken och ett utrikespolitiskt agerande som i hög grad måste fördömas från bedömningen av en regim och ett land. Vi vet att Socialdemokraterna har haft en eftergiven politik gentemot . Jag hade hoppats att var över och att och arv var lagt till handlingarna. Jag blir orolig när jag hör , för i det anförande vi just hörde talade han om enpartistat. Varför inte säga som det är? Det handlar om en diktatur, en kommunistisk diktatur, som har plågat sitt lands befolkning . Varför inte tala klarspråk? Lämna det gamla socialdemokratiska arvet bakom dig, ! Berätta om de verkliga förhållandena och hur det ser ut på ! Tala om diktatur, för det är vad det handlar om! 66 (S) replik: Jag förstod inte riktigt frågan. Jag kan bara konstatera att fanns även innan blev ledamot, och vi har med skarpa ordalag fördömt diktaturen eller enpartistaten . Avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan Vi har också haft starka synpunkter på . EU har varit en stark kraft för att fördöma. känner till det väl och att EU har faciliterat för att få till stånd ett slags demokratisk process också i . Vi har ett starkt arv när det gäller utrikespolitiken, och vi står alltid upp för mänskliga rättigheter. Vi kommer aldrig att backa från människors strävan efter frihet, ekonomiskt välstånd och demokratiska reformer. Det gäller alla länder. Demokrati står högst upp på agendan för Socialdemokraternas utrikespolitik. Det känner också till. Vi kramar inte några enpartistater, utan vi ställer krav. Här ställer vi krav utifrån det perspektivet att vi nu får till ett avtal som ger oss insyn i vad som händer på . Vi ställer krav för att tillförsäkra att människor får bättre ekonomiskt välstånd. Vi ställer också krav på att den demokratiska reformprocessen, trots att är en enpartistat, hamnar under lupp. Det är EU:s insyn i denna process. EU har tecknat avtal för att hjälpa till att skapa förutsättningar så att det kubanska folket får det stegvis bättre, större frihet och mer tillgång till omvärlden. Allt annat vore konstigt, och det verkar bara passivt att stå vid sidan om och iaktta i stället för att agera. Det är alltså därför EU har tecknat detta avtal, och vi kommer att ratificera det. 67 HANS (M): Kommunismen är en av 1900-talets största farsoter. Kommunism jämte nazism ska med rätta bekämpas i alla led, och det ska göras med de bästa metoder. Till dem hör kunskap och upplysning om totalitära ideologiers förbrytelser. Det är just vad Forum för levande historia har uppdraget att sprida sedan drygt två decennier. Det finns dock fortfarande kommunistiska utposter kvar i världen. En av dem är . Nej, är inte vilken diktatur som helst. är en auktoritärt styrd kommunistdiktatur där få förändringar i positiv riktning avseende demokrati och mänskliga rättigheter har skett. kommunistregim är en av de sista kvarvarande spillrorna från det tid, då den västerländska demokratin stod i skarpladdad kontrast till den totalitära sovjetiska dominansen över östra halvklotet. Kubakommunismen är på många sätt en asfaltblomma som trots blockader, bojkotter och allehanda diplomatiska sanktioner fortfarande spricker ut i nya knoppar, inte de vackraste men ändå knoppar. De ansatser som den fria och demokratiska världen utövat mot för att få till stånd förändring har så här långt dessvärre inte fungerat. En sak står helt klar: har inget till övers för totalitära, kommunistiska regimer. Men vi har heller aldrig trott på isolering som metod. Kanske är det då dags att pröva en annan strategi. Det är därför vi vill ge avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och republiken å andra sidan en chans att fungera. Men vi moderater ställer ytterligare krav. Det är mening att utrikespolitik ska utgå från svenska intressen. Våra gemensamma värderingar om mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, den liberala rättsstaten och marknadsekonomi ska alltid vara vägledande. Dessa värderingar kräver inga enskilda strategier. De står sig väl som klart lysande fyrljus på annars novembermörka och oroliga hav. Dessa utgångspunkter ska genomsyra all svensk utrikespolitik. Politisk dialog och handel ger trots allt effektivare påverkansmöjligheter än isolering och bojkotter. Vägen ur fattigdom går bäst via ekonomisk tillväxt och handel. Avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan Det nu förelagda avtalet ger EU en möjlighet att ha ett gemensamt och strukturerat förhållningssätt till förhoppningsvis framtida demokratiska utveckling – en utveckling som man måttligt sagt kan säga har varit ytterst begränsad och som snarare gått bakåt än framåt. Genom avtalet kan också vara en aktiv part i dialogen om mänskliga rättigheter och på sätt bidra till en demokratiseringsprocess på . Vi moderater vill dock se fler riktade insatser till stöd för oppositionella och i förhållande till regimen oliktänkande. Det är för att ge dem bättre möjlighet att vara en del i nödvändiga förändringsarbete. Större delen av avtalet mellan och har tillämpats provisoriskt . Om röstar nej till avtalet faller det, och då står vi kvar där vi var innan. Man kan med rätta ha synpunkter på och hysa tvivel om huruvida detta avtal kommer att göra någon betydande skillnad. Det håller jag med så gott som samtliga tidigare talare om. Men att säga nej nu och inte presentera någon annan konstruktiv väg att gå vidare är inget annat än ansvarslöst mot förtryckta befolkning. Av denna anledning är avtalet mellan och ett instrument som är alltför värdefullt för att avhända sig. Utan detta avtal finns inga andra formella förutsättningar till hands för EU att vara drivande i demokratiska utveckling. Alternativet blir då att fortsätta att isolera , vilket drabbar befolkning och medborgare på ett värre sätt. som är tillmötesgående och villiga att godkänna utskottets förslag, det vill säga att ska ratificera avtalet, är det av största vikt att vara uppmärksam och noga följa upp efterlevnaden av avtalet. Det är ytterst angeläget med en ambitiös kontroll och en transparent uppföljning. De hållpunkter som anges i avtalet är alldeles för sparsamma för att kunna fungera i praktiken. Vi vill se fler hållpunkter än dem som anges i avtalet så att EU förutsättningslöst och fortlöpande ska kunna kontrollera utvecklingen av bland annat mänskliga rättigheter på . Det är att ge detta avtal en möjlighet – inte för att krama någon Kubaregim men väl för att ge befolkning en möjlighet att få se mer av den sällsynta frihet den längtar efter. Det måste därför sättas upp en tydlig åtgärdslista, en tydlig tidsplan för detsamma. Blir det alltför uppenbara avvikelser i efterlevnad ska EU också förbehålla sig rätten att omgående säga upp detta avtal. Därför anser vi att en avstämning och en utvärdering av avtalet bör göras senast från dess fulla ikraftträdande. Har inte väsentliga framsteg och förbättringar fullgjorts avseende mänskliga rättigheter och hur civilsamhället och oppositionella involveras i demokratiseringsprocessen är det alltså dags för den att se till att avtalet sägs upp från EU:s sida. Avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan Det är med denna förhoppningsfulla inställning och realistiskt tydliga förbehåll som ställer sig bakom godkännandet av avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och republiken å andra sidan. Vi vill ge dialogen med en chans. Sedan kommer det att vara upp till styrande regim att visa om den är seriös i att ge förtryckta befolkning möjligheten att efter ett drygt halvsekel av förtryck på sitt eget lands jord få smaka frihetens och demokratins sötma. Må de få smaka den Libre som de är så väl värda. 68 (L) replik: Jag skulle vilja börja med att läsa upp ett citat som jag tycker är väldigt bra: ”Den dag det finns anledning att rapportera från är då det tillkännages att diktaturen upphör, oppositionen tillåts och den praktiserade socialismen ersätts av mångfald och en rättsstyrd ordning. Fram till dess är förkärleken för inget annat än utslag av kommunismnostalgi!” Hela det här blogginlägget kan man läsa på Hanswallmark.blogspot.com, och det skrevs . Vad vi nu noterar är ett skifte i moderat utrikespolitik och förhållningssätt till totalitära kommunistdiktaturer. De här orden känns som komna från en svunnen tid, men det är ändå bara de skrevs. Vad skriver är att avtalet mellan och är ett instrument som är alltför värdefullt för att avhända sig. Frågan blir varför väljer att abrupt bryta med den hållning som man har haft om att man ska ställa sig mot kommunistiska regimer. Det enda som har hänt från det att tvekade till att bifalla detta Kubaavtal fram till att man bestämde sig för att göra det är att har antagit en konstitution som har slagit fast att kommunismen är oåterkallelig. Det enda som har hänt från tidigare hållning till den nuvarande är att utvecklingen har gått bakåt på , och då väljer att närma sig den kubanska kommunistiska diktaturen. Det framstår som minst sagt märkligt, fru ålderspresident. 69 HANS (M) replik: Jag utgår från att lyssnade till vad jag sa i mitt anförande. Det var nog det längsta anförandet på länge här som tog upp kommunismen och dess förbrytelser. Det var långt mycket mer än vad sa i sitt tidigare inlägg. Där var det mest att man var irriterad på som, vilket jag också sa, vill ge det här avtalet en möjlighet. tar i som om skulle ha ingått en januariöverenskommelse. Ja, om så hade varit fallet hade jag haft stor förståelse för Malms upprördhet. Men i det här sammanhanget handlar det om någonting helt annat. Det ligger ett avtal på bordet. Det är svagt, det är klent. Det är därför som vi har ett särskilt yttrande där vi vill skärpa och ta med det som saknas i avtalet. Men vi vill inte kasta ut barnet med badvattnet. Jag är lite förvånad över att som klassisk liberal och representant för ett parti som alltid har stått upp för konstruktiva lösningar nu kommer till den här kammaren och riktar in sig mer på dem som faktiskt vill göra någonting konstruktivt för att ändra situationen på , att ge det en chans, än att själv komma med några förslag. Avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan Handelsbojkotter har förekommit . Allehanda bojkotter har förekommit . Det finns inget land som har varit utsatt för så mycket bojkotter, och med all rätt. Men när det inte har fungerat skulle jag vilja höra vad som är Liberalernas förslag för att knäcka kommunistregimen på . Det här avtalet tycker man inte passar. Men vad är det som passar? Det är här och som man blir det svaret skyldig. 70 (L) replik: har inte ingått ett januariavtal med utan snarare ett novemberavtal, då det ju speglar årstidens skymningstid, skulle man kunna säga. Sedan har fel, fru ålderspresident! Han beskriver det som att hela världen har isolerat och bojkottat . Det stämmer inte. har aldrig isolerat eller bojkottat egentligen. Europeiska unionen har inte, skulle jag vilja hävda, bekämpat någon kommunistdiktatur. Det är bara , och ensamt, som har bekämpat diktaturen på , ingen annan. Sedan lättade upp sina regler, och tog bort de restriktioner mot som inte var en del av lagstiftningen. Det ledde fram till att ett antal amerikanska diplomater och statstjänstemän fick allvarliga hjärnskador till följd av någon sorts ljudvågor, vilket innebar att relationen mellan och började hacka igen och att införde nya sanktioner. Jag skulle kunna tänka mig att också skulle göra det om vi hade diplomater utomlands som fick den typen av mystiska sjukdomar därför att de opererade i en diktatur. När säger att de vill ha en kontrollstation blir frågan om de vill lägga in någon sorts tilläggsannex i avtalet. Avtalet finns ju och är framförhandlat. kan lägga fram ett särskilt yttrande i och säga: Vi vill också ha in det här och det här i avtalet. Men avtalet ligger ju fast. Det nu röstar ja till är det avtal som ligger, inte till någon kontrollstation om fem är. Med den hållning som nu intar, att man alltid ska främja handel, blir frågan vad hållning blir mot exempelvis som Europeiska unionen har restriktiva åtgärder mot. Ska nu agera för att man ska riva upp sanktionerna mot och i stället ingå samarbetsavtal? 71 HANS (M) replik: Den här debatten kan nog för åhörare synas som något märklig. Det är inte som har sanktionerat kommunismen på . vill driva på den , oavsett vilken regering det är . Om inte det här avtalet visar några framsteg ska EU kliva ur detsamma – jag tror inte att den kubanska befolkningen fnissar lika mycket åt det. Det är med detta förbehåll som vi säger att vi vill ge det här en chans. Avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan Det handlar om att vi har olika syn på hur det ska bli möjligt att åstadkomma någon som helst förbättring för demokrati och mänskliga rättigheter på . Den gemensamma reservationen från och och andra partier är kanske en av årets mest intressanta. Liberalerna och andra partier som inte var beredda att stödja regeringsunderlaget har skrivit ihop sig i en ohelig reservation. Den innehåller inte särskilt många förslag eller substans när det gäller vad man egentligen vill. Jag tror inte att någon här behöver oroa sig över att det är något skifte i syn på och kommunismen. För att parafrasera en tidigare statsminister: inte och tala om för oss moderater vad Kubakommunismen innebär! Vi har sett den, vi har vuxit upp med den, vi hatar den, och vi vill göra någonting åt den. 72 (C) replik: Det låter återigen som om vi bara har att ta ställning för ett ja eller nej. Det som förvånade mig var att vi inte kunde samlas i utrikesutskottet , så som vi kunde göra tidigare, för att låta avtalet vila och för att med den vilandeförklaringen sätta press på både regeringen och att försöka få något att hända i rätt riktning på efter det att den kubanska konstitutionen hade blivit verklighet. Det är ju det nya. Vi började förhandla när läget förändrades i positiv riktning, och vi hoppades. Men precis som vi har fått se i andra sammanhang har vi också sett att utvecklingen går i fel riktning. Det är där vi tycker att det finns skäl att slå bakut. När jag läser detta avtal och konstitutionen förstår jag egentligen inte hur man kan rösta ja och säga att detta är grunden för att förändra det kubanska systemet. I detta avtal erkänns ju det kubanska systemet – det respekteras – och den kubanska konstitutionen. Parterna ska komma överens om en dagordning för varje dialogmöte som ska avspegla deras respektive intressen och på ett välavvägt sätt ta upp medborgerliga och politiska rättigheter samt ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Där har vi grunderna. Dessutom står det tydligt i artikel 12 att avtal som inte överensstämmer med den konstitution som antagits inte är gällande. Därför vill jag fråga: Hur kommer det sig att nu vill släppa fram detta avtal? 73 HANS (M) replik: Jag tycker att och landar i ett försök till en konstruktiv ansats i detta. Sedan landar vi – och – i lite olika metoder och olika förhållningssätt. Jag kan ha respekt för att en metod kan vara att lägga detta åt sidan . Men vad händer då? Det är på det sättet att 25 av EU:s nuvarande 28 länder har ratificerat detta avtal. Det är tre länder som inte har gjort det, och det är , och . Så länge någon inte säger nej löper detta avtal på, det vill säga att om vi lägger detta åt sidan kommer ingenting att hända. Det kommer inte att vara någon som helst signal till . Det kommer inte ens att vara en röksignal från en slocknad Kubacigarr. Det ändrar ingenting. Avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan Det är där som vi menar att vi vill ställa extra krav på acceptans av detta. Vi vill ha hållpunkter, vi vill ha avstämningar och vi vill kunna säga: är det för EU att kliva ur detta eftersom det inte fungerar. Personligen tror jag att det är 5–10 procents sannolikhet att detta kommer att förändra villkoren på . Men det vore ett historiskt fel att säga nej till möjligheten till dessa 5–. 74 (C) replik: Detta avtal är möjligt att säga upp från endera parten med sex månaders uppsägningstid. Jag hör att verkar resonera som att om inte något har hänt vill de att detta ska omprövas. Men då har avtalet trätt i kraft. Då är det mycket svårare. Då krävs det enighet för att säga upp avtalet och få att börja verka. Än så länge har avtalet inte trätt i kraft. Vi har erfarenhet sedan förhandlingarna inleddes, och utvecklingen har gått i fel riktning. Av detta skäl tycker vi inte att det finns anledning att nu släppa fram, säga ja till och ratificera avtalet. Så länge avtalet inte är undertecknat av EU fortsätter nämligen dialogen och samtalen. Men det finns ändå en liten signal som ringer: Utan resultat som går i demokratisk, rättsstatlig MR-riktning får vi inte avtalet att träda i kraft. Det vore väl bättre att ha denna ingång om man vill förändra än att rösta ja till avtalet? Det är verkligen inte så att ett särskilt yttrande i denna del förändrar något. Jag tror att det är nästan lika liten chans att tro att hela EU skulle bestämma sig för att säga upp avtalet om inte har gått i rätt riktning. Det är faktiskt på det sättet att vi med detta avtal accepterar den konstitution som oåterkalleligt ger överhöghet på . 75 HANS (M) replik: Hur förändrar man en diktatur? Hur förändrade omvärlden och fall? Den mest gigantiska och världsdominerande diktaturmakt som någonsin har funnits föll av sig själv. var också en diktatur som någonstans ruttnade sönder inifrån. Det finns tyvärr inget recept på hur man knäcker en diktatur. En del tror att man gör det med vapen, en del tror att man gör det med gerillor, en del tror att man gör det med handelsbojkotter och en del tror att man gör det med någon form av dialog. Det finns inget standardknep. Vi föredrar att vara pragmatiska och testa detta avtal men också ställa krav. har i varit drivande för att det måste finnas en ambitiös kontroll för uppföljning av detta avtal. Vi har inget till övers för totalitära kommunistregimer, och vi kommer aldrig att ha det. Men vi har inte heller trott på isolering som metod. Vill man isolera är man också svaret skyldig att tala om vad man vill göra i stället. Vi vill ge avtalet en chans, och senast efter att det har trätt i full kraft ska en avstämning och en utvärdering göras. Om inte ordentliga framsteg och förbättringar gjorts ska driva att avtalet sägs upp från EU:s sida. Det kan ske – absolut. Avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan är det faktiskt upp till att visa att man är seriös i fråga om detta.