prot · H70952 · 2019-12-16 00:00:00 — Jag vet att har bett om ursäkt för sitt uttalande, så det ska jag inte gå in på ytterligare. När det gäller klimatomställningen är det som tog upp oerhört viktigt. Detta handlar ju också om framtidens möjligheter för att säkra export och jobb runt om i . Därför är det väldigt viktigt att satsa på industrins omställning. Det skulle vara mycket negativt att inte göra de satsningar på Industriklivet eller de klimatinvesteringar i Klimatklivet som vi nu gör i . pratar gärna om utanför när det kommer till sänkningen av bensinskatterna, men era bensinskattesänkningar går ju faktiskt i väldigt stor utsträckning till bilister i storstäderna. Just nu satsas det enormt mycket på produktion av förnybar energi. Vi har haft en fördubbling av satsningarna på vindkraft, till , och en fyrdubbling av solelen, till . Trots att kommer att stängas ned räknar man med att exporten av el kommer att kunna öka. Det råder inte brist på el i . Däremot har vi effektbrist i många växande städer, och det löser vi inte med att bygga ut kärnkraften. 122 (M) replik: Jag hoppas att inte är nöjda med klimatbokslutet och klimatfacit i regeringen. Sedan den rödgröna regeringen, med i spetsen, tillträdde har utsläppsminskningarna varit mellan , trots att vi vet att utsläppstakten och minskningarna måste vara mellan . Det jag undrar är om är nöjt med resultaten av den förda klimatpolitiken. Jag utgår nästan från att man inte är det, men jag är inte helt säker. Om man inte är det, vad vill man då göra för att se till att takten ökar när det gäller att minska utsläppen? 123 (MP) replik: Självklart är inte nöjt med utsläppstakten när det gäller klimatutsläppen, och sanningen att säga är det ganska lätt att svara på varför det är som det är. Vi har ju under två mandatperioder haft en väldigt svag regering utan egen majoritet. Om regeringen hade haft en egen majoritet, och om hade haft större stöd i de senaste valen, hade vi kunnat göra väldigt mycket mer. Allmän miljö- och naturvård Självklart tycker jag att det skulle vara roligt om nu ansluter sig till de tuffa satsningar som tycker behövs. Vi behöver ha betydligt starkare styrmedel. Vi behöver också höja klimatskatterna och göra en grön och stark skatteväxling där vi höjer miljöskatterna och sänker skatterna på jobb och välfärd. 124 (KD) replik: Det var mycket i anförande som man skulle kunna ta tag i. Det var en del prioriteringar jag funderade på, med tanke på de utmaningar vi står inför. Jag vill börja med att korrigera , precis som jag gjorde med . Om man räknar med utrikes transporter har utsläppen ökat – de har inte minskat, vilket representanten sa i sitt anförande. Min fråga gäller det som jag tog upp i mitt anförande, nämligen den gröna gräddfilen. Det finns ett tillkännagivande från /17. För dem som är närvarande i kammaren ska jag ägna mig åt lite högläsning ur skrivelse 75, som vi behandlade i utskottet : ”har , med anledning av uppdrag i regleringsbrev , redovisat förslag till modell för att upprätta och redovisa statistik om miljötillståndsprövningar. Länsstyrelserna och har därefter respektive redovisat kompletterande uppdrag i regleringsbrev om hur de kan bidra till en sammanhållen statistikredovisning avseende miljöprövning. Regeringen har gett i uppdrag till länsstyrelserna och att bidra till en sammanhållen statistikredovisning. har fått i uppdrag att förbereda så att myndigheten kan ansvara för att ta emot, sammanställa, analysera och presentera den statistik som övriga myndigheter bidragit med. Punkten är inte slutbehandlad.” Tack och lov för att punkten inte är slutbehandlad! Min fråga till är: Varför sjabblade man bort en sådan här bra inriktning både för miljön och för den svenska industrin? Det handlar inte om statistik, utan det handlar om att vi ska få snabbspår för strategiska klimatrelaterade projekt. Det handlar inte om statistikinsamling. Varför har inte regeringen kommit längre i denna fråga när man ändå har haft så pass på sig? Det är min fråga. 125 (MP) replik: Tack, , för frågorna! Jag börjar med frågan om utrikes resor. Det är ju tyvärr helt riktigt att flygresandet ökar kraftigt och har gjort det . Utrikes resor räknas i klimatsammanhang till konsumtionsutsläpp, så de räknas inte till de svenska territoriella utsläppen. Det är väldigt viktigt att komma ihåg att är det parti i riksdag som kanske har den skarpaste verktygslådan när det gäller just åtgärder mot ökat flygresande i form av högre flygskatter. Det är en fråga som vi inte skäms över att vi driver väldigt hårt i de förhandlingar som vi är med i. Allmän miljö- och naturvård Vi har också kommit en bit på vägen när det gäller högre flygskatter, men jag anser att vi behöver höja dem ytterligare för att minska flygresandet och få ned den siffra som nämner. När det gäller miljötillståndet och varför det framgår av budgeten att det samlas in statistik tycker jag inte att det är så konstigt att man redovisar att myndigheter samlar in statistik i olika sammanhang. Alla typer av beslut behöver ju bygga på fakta och forskning. 126 (KD) replik: Som jag sa i mitt anförande sjönk utsläppen under Alliansens år , och om vi räknar med utrikes transporter sjönk de – bara så att det är sagt. Vi satsar till exempel på biojet och elflyg i vår budget. I ska elflyg vara i kommersiell drift , så det finns absolut lösningar för flyget. Men det var inte det som var min huvudfråga, utan den gällde just den gröna gräddfilen. Statistikinsamlande är en sak, men det räddar liksom inte miljön. Det är verkstad det handlar om här. Här handlar det alltså om att få ett snabbspår för att vi inte ska behöva harva igenom i alla möjliga domstolsinstanser som jag rabblade upp i mitt anförande. brukar ofta framhärda att det är mycket bråttom att rädda miljön och klimatet. Hur länge ska vi då hålla på och samla in statistik i stället för att övergå till verkstad? 127 (MP) replik: skär ned nästan på klimatinvesteringar. Och skryter med att de satsar 20 miljoner på arbete för förenklade tillståndsprocesser för företag som vill investera i teknik som minskar utsläpp. Det är just det som Klimatklivet jobbar med. Jag tog i ett tidigare replikskifte med ett exempel, , ett företag i som tillverkar lastbilschassin. De har just fått hjälp av Energikontoret i med att identifiera vilka enklare processer de kan använda för att snabba på klimatomställningen. Jag tror inte att en minskning med 2 miljarder motiverar att göra en satsning på 20 miljoner. 128 (SD) replik: Jag vill börja med att yrka bifall till reservation i betänkandet. Jag tycker att det är intressant att reflektera lite över globala utsläpp å ena sidan och territoriella utsläpp å andra sidan. Jag läste en rapport från IVA, som är väldigt omfattande och jag tror det mest uttömmande som har skrivits om hur man minskar utsläppen från jordbruket mot bakgrund av 2045-målet. Då har man i princip räknat med att alla sektorer kommer ned till noll men att vissa utsläpp i jordbrukssektorn ändå måste tillåtas, för annars kommer den förmodligen inte att kunna producera någonting alls. Man har då varit tvungen att utgå från att jordbruket ska producera lika mycket mat som . Allmän miljö- och naturvård I rapporten nämner man att det svenska jordbruket ger mycket klimatvänligare mat än alla andra länder. Våra ägg och vår mjölk ligger skyhögt på listorna över mat som kan produceras med minst utsläpp. Författarna själva resonerar kring att det allra bästa kanske vore om vi kunde bli självförsörjande på mat och till och med exportera vår mat. Men enligt koldioxidbudgeten räcker det inte om vi ska uppnå 2045-målet, utan de enda utsläpp som i princip får finnas kvar är från jordbruket. Trots väldigt ambitiösa insatser med kolinlagring och borttagande av alla fossila drivmedel kommer man ändå fram till att vi inte kan öka produktionen. Då är min fråga till ledamoten: det inte en konflikt mellan de territoriella utsläppen, som vi fokuserar på, och de globala utsläppen? Vi kanske skulle kunna ha lite högre territoriella utsläpp men minska de globala utsläppen om vi kunde producera ännu mer mat i . 129 (MP) replik: Tack för frågan, ! Det är oerhört viktigt att komma ihåg att vi har en klimatlag i som säger att vi måste arbeta både med de nationella, territoriella utsläppen och med utsläppen från den handlande sektorn och att dessa arbeten är precis lika viktiga. Det är roligt att ledamoten lyfter upp rapporten från om jordbrukets klimatpåverkan. Jag tycker också att det är en mycket intressant och bra rapport. Det lyftes dock fram en del kritik mot rapporten i en paneldebatt på i samband med att rapporten presenterades. En del av kritiken var att man i rapporten inte hade beskrivit tillräckligt tydligt hur det svenska jordbruket kan bli fossilfritt både avseende dieselanvändningen och användningen av diesel indirekt vid framställning av konstgödsel och andra insatsvaror. Det är ju en väldigt viktig fråga att lyfta upp, och den handlar också om frågan om självförsörjning. tycker att vi behöver öka vår självförsörjning av livsmedel i . Det är också ett mål som finns med i den svenska livsmedelsstrategin. Jag är glad att den utvärderingsgrupp som vi har i miljö- och jordbruksutskottet har tagit fram ett underlag för att titta närmare på just självförsörjningen och sårbarheten i jordbruket, för det är verkligen en väldigt viktig fråga. 130 (SD) replik: Det är en intressant diskussion. Men en kritik som också kom fram mot rapporten var att den bygger på väldigt lösa förhoppningar, att det här är top of the line och att man inte kan hoppas på särskilt mycket mer. Återigen till kärnan: Vi skulle kunna producera mer mat och minska utsläppen globalt. Men vi kanske inte kan göra det, för vi måste följa klimatlagen. Vore det inte bättre att ändra på klimatlagen om vi kan bidra till minskade utsläpp i världen genom att kanske öka dem lite i ? Om vi kan tillverka ännu mer stål i minskar vi utsläppen i världen. Om vi kan raffinera mer olja i minskar vi också utsläppen i . Det är väldigt märkligt att man utgår från just utsläppen i . Det är ungefär som en kupol runt . Allmän miljö- och naturvård Ju mer vi tillverkar och producerar i , desto lägre utsläpp bidrar vi till i världen. Eftersom vi är så energieffektiva i det här landet borde vi försöka producera mer, inte mindre. Varför väljer att vi ska producera mindre i ? 131 (MP) replik: står helt bakom den livsmedelsstrategi som riksdag har antagit och som just handlar om att producera mer livsmedel i . Vi måste öka produktionen av livsmedel i . Vi kan också göra det på ett klimatsmart och bra sätt med mer ekologiskt jordbruk, med fler metoder som är mer klimatsmarta och med ett fossilfritt jordbruk, där vi minskar användningen av konstgödsel och diesel i produktionen. Det är viktigt att komma ihåg att vill skära ned på miljö- och klimatbudgeten, slopa miljöskatter om och sänka skatten på drivmedel med en krona. Det här inger inte förtroende, . 132 (M): Debattens vågor går höga. Men blir det lite paus i det, för nu ska vi i stället fokusera på det avsnitt i betänkandet där vi faktiskt är överens. Det finns sådana också – tro´t om ni vill. Det handlar om uppföljningen av regeringens resultatredovisning , en uppföljning som både regeringsformen och budgetlagen ålägger alla utskott i riksdag att göra. Tanken är att vi på detta vis ska få svar på om resultaten blev de regeringen förutsåg och om lagarna som beslutade om fick avsedd effekt. I miljö- och jordbruksutskottet finns en särskild arbetsgrupp, där alla partier ingår, som har detta som ett specialuppdrag. Liksom har vi tittat på några av de 16 miljökvalitetsmål som beslutade om , 1999, vilket är rätt imponerande. Miljökvalitetsmålen är viktiga ledstjärnor för alla politiska partier och för vårt arbete, och de handlar om allt från klimat till skog och övergödning. Hur ser det då ut? Några av våra iakttagelser gäller klimatet, som ju har debatterats flitigt i kammaren och inte minst nu i . Det är glädjande att se att de svenska utsläppen av koldioxid har minskat . Stora steg har alltså tagits. Men allt hänger ju ihop, och även om utsläppen minskar i vårt land ökar utsläppen i andra länder till följd av vår egen konsumtion av utrikes produkter. Det gäller alltså att väga in helheten, vilket vi vill trycka på. Vad gäller målet om övergödning förvånas utvärderingsgruppen av att de så kallade LOVA-medlen inte går åt. Det handlar om pengar som är avsatta för arbete med till exempel våtmarker och för att på olika sätt minimera övergödning. Mer medel har använts än , men ändå återstår av de budgeterade medlen. Vi tycker att regeringen bör analysera detta så att vi får veta varför det är så. Biologisk mångfald har nämnts, och det är också ett relevant och aktuellt område. efterlyste utvärderingsgruppen vilka insatser som hade gjorts och vilka resultat det hade fått. Denna efterlysning kvarstår och är angelägen, inte minst med tanke på de rapporter som publicerats och visar att den biologiska mångfalden i världen minskar snabbare än . Allmän miljö- och naturvård Vad gäller målet Giftfri miljö hävdar regeringen att tack vare Kemikalieinspektionens systematiska arbete har frågan fått ett större genomslag i EU. Det är givetvis glädjande, för utvärderingsgruppen menar att EU-arbetet är betydelsefullt för att effekten ska bli stor i och världen. Som ni förstår av de nedslag jag gjort har de redovisade miljömålen stor betydelse för både vår samtid och framtid. Det är därför viktigt att regeringen redovisar resultaten av insatserna så att även effekten av dem kan bedömas. Vi förstår att det inte är så lätt med tanke på att det tar tid innan resultat av vidtagna miljöåtgärder syns, men är det viktigt att få ett kvitto på vad som görs och faktiskt uppnås med de resurser som satsas. Vi är som sagt eniga om den rapport som utvärderingsgruppen har sammanställt. Låt mig dock, så här i årets sista debatt, göra en personlig reflektion. Utskottets ordförande och jag träffade en delegation från . De var här för att se vad vidtar för konkreta åtgärder för att uppnå ett hållbarare samhälle. Mycket av diskussionen kom dock att handla om hur man når konsensus. Där känner de inte tillräcklig trygghet och tillit till varandra för att få stora ramverk att sträcka sig över flera mandatperioder. För miljöns skull ska vi därför vara tacksamma att vi känner tillit till varandra och oavsett politiskt parti jobbar för att nå målen, även om vi ibland har lite olika väg dit. Det var som sagt miljökvalitetsmålen sattes upp. jobbar vi med dem och är på spåret, för alla vet vart vi ska. Slutligen vill jag rikta ett varmt tack till alla i utvärderingsgruppen och till de tjänstemän som har bistått oss i arbetet. Jag hoppas på fortsatt gott samarbete. 133 (SD): har redan talat om SD:s budget för allmän miljö- och naturvård, så jag ska enbart uppehålla mig vid den del som handlar om skogen. Skogen utgör av , och därför är det kanske inte konstigt att vårt skogsbruk och vår skogsindustri har kommit att bli världsledande inom många delar. Skogsbruket är också en mycket viktig inkomstkälla för lantbrukare liksom för anställda och entreprenörer inom hela skogssektorn. Nästan alla partier i kammaren har uttryckt oro för att arealerna skyddad, avverkningsmogen skog har växt så snabbt och för de konsekvenser det kan få för landsbygden. Likaså har enskilda skogsägare och deras organisationer fört fram klagomål på att processerna kring skydd av skog inte är likvärdiga eller förutsägbara för ägarna. Skogsägarna ställs ofta inför fullbordat faktum utan möjlighet att förhandla eller ge sin syn på saken, trots att det ju vanligen är de som kan sin skog bäst och faktiskt är de som äger skogen. Allmän miljö- och naturvård Denna oro från olika parter och partier har lett till att en rad processer har startats för att förbättra situationen. För det första har proportionalitetsprincipen stärkts . Det innebär att innan beslut fattas av myndigheter ska det vara säkerställt att nyttan för det allmänna är större än skadan för den enskilde. Vi anser att proportionalitetsprincipen i de flesta fall bör göra att redan planerade avverkningar inte hindras. Därför behövs tydliga direktiv från regeringen om hur denna princip ska tillämpas. För det andra har regeringen efter begäran av tillsatt en äganderättsutredning som ska se över skogsägarnas villkor. Den ska vara klar . Inte minst behöver ersättningsfrågan ses över. För det tredje har just avslutat en remissrunda om nyckelbiotoper. Vi hoppas och begär att detta ska vara början på en process där regeringen och tillsammans arbetar för att lösa upp låsningen i frågan. Här har även certifieringsorganen och skogsindustriföretagen medverkat till en rättsosäker situation för skogsägarna, som går miste om stora intäkter utan rätt till ersättning. För det fjärde har av regeringen begärt att artskyddsförordningen ska ses över. Dåvarande miljöminister lovade 2018 att tillsätta en utredning om detta. Den väntar vi fortfarande på. Slutligen: avslutades ett projekt som handlade om planer för grön infrastruktur. Vi anser att grundinställningen bör vara att det enskilda skogsbruket inte ska innefattas i arbetet med grön infrastruktur eftersom det skulle innebära att mycket makt flyttas från markägarna till länsstyrelsernas tjänstemän. Av de här skälen vill vi att och tillsammans ska utnyttja dessa processer för att verkligen förbättra situationen för skogsägare, landsbygd, lantbrukare, natur och . Tills dessa processer har avslutats bör ytterligare arbete med att förhindra avverkningar skäras ned till ett minimum som handlar om att skydda skog vid konstaterad förekomst av akut hotade arter och att lösa utestående ersättningsärenden. Därför har vi skurit ned på skyddet av värdefull natur. Det är så mycket som hänger i luften och behöver utredas. När det är klart är vi beredda att ta denna diskussion igen. 134 (S): Socialdemokraterna vill bygga ett starkare och tryggare samhälle i hela . Våra prioriteringar i årets budget är välfärd och trygghet. Att vi har ett samhälle som håller ihop och fungerar är lika viktigt i , och som i . Miljö- och klimatområdet, som vi diskuterar , är också viktigt. Vi debatterar för fullt MJU1 om allmän miljö- och naturvård. Skillnaderna är fundamentala mot när vi stod här. En hastigt nedklottrad servettskiss blev då beslut. Det renderade på miljöområdet i kraftiga neddragningar som inte minst drabbade besöksnäringen, där stora investeringar i leder och infrastruktur i vår natur skars bort. är det ett annat läge, med fyra partier som tar ansvar och lägger fram en konstruktiv och offensiv budget. Men i allt väsentligt har de högerkonservativa partierna trots massiv kritik kvar sina nedprioriteringar på detta viktiga område. Allmän miljö- och naturvård har lyft fram många av våra viktiga frågor. Jag kommer därför i huvudsak att fokusera på klimat kopplat till industrins konkurrenskraft och industrins omställning. Jag måste nog tyvärr återgå till debatten , där jag tog upp rennäringen. Jag måste lyfta fram det som pågår i och som har med biologisk mångfald att göra. Det presenterades på nyheterna . Vi har kraftigt växande rovdjursstammar som ska samexistera med rennäringen i . Man har fattat snabba skyddsjaktsbeslut som renderat i att rovdjursstammarna har kunnat kontrolleras. Tyvärr har det nu inneburit hot mot personal i form av personliga hot mot naturbevakarna. Sådant är absolut inte något som vi socialdemokrater tolererar, och det måste med alla medel bekämpas. Det är en fråga för polisen att utreda. Resursanvändningen är global, men också i ligger den långt över det som långsiktigt är ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart. Det investeras fortsatt stort i fossila och andra miljöskadliga råvaror. Det är produkter som borde återvinnas. I de fall de inte går att återvinna borde de fasas ut. Materialanvändningen behöver bli mer resurseffektiv, bygga på förnybara resurser och ingå i cirkulära kretslopp. Det handlar om klimatet. Det handlar om torka och dricksvattenförsörjning. Det handlar om giftiga ämnen i naturen och plast i havet. Listan kan göras väldigt lång. Detta är av snabba förändringar. Vi ser att snabba strukturförändringar och andra samhällsförändringar alltid riskerar att slå hårt mot enskilda, både mot människor och mot regioner. Missnöje och sociala motsättningar som följer gynnar destruktiva krafter. Det gäller att ta vara på kraften och kanalisera den till en progressiv förändring. Här ligger vår socialdemokratiska uppgift. Vi är den kraft i svensk politik som kan möjliggöra klimatomställningen utan att sätta den lilla människan i kläm. Vi behöver fortsätta elektrifieringen av samhället. Utfasningen av fossilbränslehanteringen måste fortsätta. Men det kräver tillgång till biobränslen. Det kräver tillgång till högre andel återvunnen plast. Det kräver tillgång till de så kallade jordartsmetallerna, ibland kallade konfliktmetaller, inte minst för produktionen av batterier men även för andra elektriska produkter. är produktionen av de här metallerna i huvudsak koncentrerad till ett fåtal ställen på jorden, inte sällan med usla arbetsförhållanden. har en stor dominans på det området. men också EU:s övriga länder har ett omställningsarbete att göra, men vi har också stora möjligheter. som gruv- och industrination måste anta denna utmaning. För att säkra omställningen till ett långsiktigt hållbart samhälle måste vi också kunna garantera brytningen av metaller. Vi måste driva på och stötta de stora företagen och de investeringar som är annonserade. Vi ser hur företag som Preem, Northvolt, SCA, , med flera står och stampar och vill komma vidare med sina viktiga investeringar. För att underlätta för dem måste vi se till helheten. Vi kan inte heller fortsätta att importera utsläpp i den omfattning som vi gör. Här är de politiska skillnaderna till synes stora i det praktiska arbetet. Allmän miljö- och naturvård Jag vill lyfta fram ett antal både negativa och positiva exempel som jag anser att vi behöver titta vidare på. Före helgen tog Metso beslutet att lägga ned sin produktionsanläggning i i för gruvindustritekniska materialprodukter, bland annat kvarnfoder. 160 anställda förlorar sin arbetsplats. Det är en etablering som har funnits och som har levererat produkter till svensk gruvnäring. väljer man att lägga ned den och förmodligen flytta verksamheten till eller . Det här är inte bara illa för att arbetstillfällen försvinner. Det här är också illa därför att man lämnar en anläggning som drivs av förnybar el och flyttar till anläggningar som drivs av kol. Det kommer inte att innebära att våra gruvbolag behöver mindre av de här produkterna, utan de kommer att behöva importera sådant som produceras under sämre villkor. Det här är ett dåligt exempel. Nämnas kan att Metso ägs av finländska staten och bland annat svenska pensionsfonder. Här har även ägarna ett ansvar. Ett gott exempel jag tänker på är Bolidenägda , som återvinner mest elektronikskrot i . Det här gör man för att man ser att det är långsiktigt ekonomiskt hållbart men också helt och hållet nödvändigt klimat- och miljömässigt. Till den processen behövs det också jungfruligt material. Då krävs det att vi har möjlighet att bryta metaller som kan förse med jungfruligt material. Här finns det låsningar i svensk politik som vi behöver komma loss från. Vi behöver kunna bryta de nödvändiga mineralerna även för att vi ska kunna återvinna material. Detta är ändå ett gott exempel. Ytterligare ett gott exempel jag tänker på är Northvolts stora etablering i , där man ska bygga största batterifabrik med över 2 500 anställda. Det är fantastiskt. Vad som också är fantastiskt och som man behöver lyfta fram är att miljöprövningen har gått på ett utomordentligt bra sätt. Företaget är värd en eloge, men även de myndigheter som har varit inne och prövat verksamheten har jobbat konstruktivt. När myndigheten har behövt kompletteringar har företagen snabbt kunnat leverera de kompletteringarna. Miljötillstånden har kommit till stånd på ett väldigt bra och snabbt sätt.