prot · H60985 · 2019-05-03 00:00:00 — Det är därför viktigt att underlätta den internationella rörligheten inom forskarvärlden. Doktorander beviljas uppehållstillstånd för högskolestudier i . De kan enligt praxis beviljas uppehållstillstånd om de kommer att vara i minst hälften av tiden som de har ansökt om tillstånd för. En sammanhängande utlandsvistelse på upp till en fjärdedel av tillståndstiden godtas. Det kan noteras att frågan om huruvida en doktorand, som har bedrivit studier utomlands, kan beviljas fortsatt uppehållstillstånd är föremål för Migrationsöverdomstolens prövning i ett mål som har överklagats dit. Det blir allt fler utländska doktorander på forskarutbildningarna i . har de ökat från av samtliga doktorander. Andelen doktorander som beviljas förlängning av sina uppehållstillstånd är dessutom hög. Vi har alltså en positiv utveckling på detta område. pågår arbetet med att genomföra det så kallade student- och forskardirektivet i svensk rätt. Direktivet innehåller bland annat regler som ska underlätta studenters och forskares rörlighet inom EU. När det gäller så kallade kompetensutvisningar förhandlas frågan med berörda partier med målsättningen att tillsätta en utredning . 83 (M): har en från och forskar om vad som orsakar minnesstörningar hos människor. Det gör han vid här i . Han är ett fåtal experiment från att kunna ta på sig doktorshatten, men ska han utvisas från . Skälet är att han har bedrivit delar av sin forskning i . I finns nämligen det labb med avancerad utrustning och kunskaper inom just den typ av hjärnforskning som projektet behöver. Domen är överklagad, men har levt med hotet om utvisning. I en intervju säger forskarens handledare vid att projektet inte har kunnat slutföras eftersom forskaren inte har fått resa tillbaka till för att göra de avslutande experimenten. Det är absurt att forskare utvisas från för att delar av forskningen har bedrivits i ett annat land. ska vara ett attraktivt land för kompetent arbetskraft, drivna företagare och duktiga studenter. Just nu känns det som att håller på att bli raka motsatsen. Det har gått drygt slöts mellan Socialdemokraterna, . I den anges att problemet med kompetensutvisningar måste lösas. har det från den socialdemokratiskt ledda regeringen dock inte redovisats ett enda politiskt initiativ för att kompetensutvisningarna ska få sitt slut. Detta är bakgrunden till min interpellation. Vilka åtgärder vidtar regeringen och ministern för att forskare inte ska utvisas från för att de har bedrivit delar av sin forskning i ett annat land? När i tiden kommer den lösning på problemet med kompetensutvisningar som aviserades i januariöverenskommelsen att vara på plats? Jag måste tillstå att jag är rätt förvånad över svaret här i kammaren . Migrationsministern ägnar långa stycken åt att beskriva hur viktiga utländska doktorander är för svenska företag och för . Men när det gäller svaren på mina båda frågor håller han sig mycket kort: Frågan om att tillsätta en utredning förhandlas med berörda partier. De berörda partierna – jag antar att det är Socialdemokraterna, – har ju redan kommit överens om att frågan om kompetensutvisningar ska lösas. Fallet med och flera andra visar att det bråttom, så jag upprepar min fråga: När och hur tänker regeringen åtgärda problemet med kompetensutvisningar? 84 Justitie- och migrationsminister (S): Först kan man allmänt säga att är ett attraktivt land för forskare. Precis som jag säger i mitt svar har andelen utländska doktorander ökat . Ungefär 1 000 nya tillstånd beviljas . Vi har också en mycket hög beviljandegrad, mellan , både vad gäller förstagångsbeviljanden och förlängning. Det implicerar att de allra flesta, ända av fallen, förstår och följer de regler som finns. Dessutom har vi jobbat mycket aktivt med handläggningstiderna . Vi har gett i uppdrag att korta tiderna, och vi ser nu resultat. Handläggningstiderna minskar för samtliga kategorier av studerande . För doktorander har handläggningstiden minskat , och för gästforskare har handläggningstiden minskat med . är alltså ett attraktivt land att forska i, de som söker sig hit får i de allra flesta fall förlängt och handläggningstiderna har sjunkit kraftigt. Det går också allt snabbare att få besked. Regelverket är inte något som jag har hittat på, utan det har funnits : Söker du studieplats i är det i huvudsak i som du ska studera eller forska. Man kan inte bara ta upp en plats i för att sedan läsa någon annanstans. Man kan inte komma till ena dagen och sedan åka till och vara där resten av studietiden. Ska man forska i är det i så fall till man ska söka och inte till . Detta regelverk har funnits , och det är inte okänt för dem som söker hit. Det är därför vi har så hög beviljandegrad – man känner till detta. I de här fallen söker man , och man får säga att regelverket ändå är ganska generöst när det gäller utlandsvistelse. Minst hälften av tiden ska vara i . Totalt sett kan du alltså studera i något annat land och ändå följa reglerna. Under det året kan man vara sammanhängande i ett annat land. Mot den bakgrunden är det ändå rätt generöst. Det här känner alla till som söker sig till studier utomlands ifrån. Det är därför som vi har en beviljandegrad på när det gäller förlängning. Dessa regler har som sagt funnits väldigt . Detta är en praxis som man har lagt fast från och också via domstolar. Jag vet att det här prövas i domstol, och vi får se hur det blir i slutändan. Men jag tycker inte att det är orimligt att det i huvudsak är i som man ska studera om man söker för att studera i . Sedan tillkommer reglerna kring utlandsstudier. När det gäller den bredare frågan om direktiv till utredningen jobbar vi också med detta och förhandlar direktiv mellan regeringspartierna, och Liberalerna. Jag ser framför mig att vi kommer att kunna presentera dessa direktiv, som rör mycket bredare frågor än det här. Vi är alltså mitt inne i en process, och vi återkommer förstås när vi är färdiga med detta. 85 (M): Först ska jag vara rättvis och berömma regeringen: Jag tycker att det är bra att man prioriterar att minska handläggningstiderna. Det är naturligtvis väldigt viktigt. Problemet med att drivna människor utvisas på grund av vad som egentligen är petitesser kvarstår dock. Nästintill på veckobasis får vi höra om hur går miste om viktig kompetens. Det har vi inte riktigt råd med. Regeringen har sagt att man vill åtgärda problemen, men undertecknades tycks det snarare som om regeringen har dragit ned på ambitionsnivån. För bara någon vecka sedan hade en debatt med min moderatkollega här i kammaren. sa då: ”Om man kommer hit från andra sidan jorden och ska jobba här har man ett personligt ansvar att ta reda på vilka villkor som gäller och vilka regler man ska följa.” Detta ligger i linje med det som också säger här . Vill verkligen se forskaren i ögonen och säga: Det var ditt personliga ansvar att känna till att du som forskare på inte kan utföra experiment vid ett lärosäte i , för det utgör skäl för att du ska utvisas från . Om inte vill se i ögonen och säga detta är det faktiskt skyldighet att nu se till att problemen med kompetensutvisningar åtgärdas. Det här och många andra fall visar ju att problemen finns kvar. Det är bråttom. Fler får inte drabbas, och vi får inte riskera att avskräcka talanger från att komma hit och bygga svensk forskning och svenska spjutspetsföretag starkare. Jag har en kompletterande fråga. Den utredning som nu nämner och som ska gå in i en bredare utredning, är det samma som den stora migrationsutredningen? Betyder det då att vi kan förvänta oss att det kommer direktiv även gällande det ? Det skulle jag gärna vilja ha svar på. En annan fråga gäller talangvisum, som utlovas i januariöverenskommelsen. När tänker man sig att det ska komma på plats? Jag vill också påpeka att även om det kommer på plats så hjälper det inte dem som redan är här och som lever med hot om utvisning enbart på grund av de här bagatellartade förseelserna, alltså kompetensutvisningarna. Därför måste även frågan om kompetensutvisningar hanteras, och jag tycker mig ana att intresset tyvärr är lite svagt från regeringens sida. 86 Justitie- och migrationsminister (S): När det gäller frågan om vilka utredningar vi talar om är migrationsutredningen en av dem. Arbetskraftsinvandring kommer i ett annat utredningsspår, men också de direktiven förhandlas nu med och Liberalerna. I sak måste jag ändå ställa frågan: kan väl ändå inte mena att det är rimligt att söka för att forska i och så dagen efter åker du till ett annat land, exempelvis , och är där resten av studietiden och bara tar upp en plats i ? Det måste ändå finnas någon form av krav att det är i som du ska bedriva den huvudsakliga delen av dina studier och din forskning. Som det är nu får du . Halva , alltså , och kan du sedan bedriva forskning utomlands. Jag tycker inte att det är orimligt att ställa detta krav. Kan jag se i ögonen? Ja, jag kan se vem som helst i ögonen när det gäller olika sakfrågor, och jag står naturligtvis fast vid min åsikt som är att när du kommer hit till och söker arbetstillstånd har du också ett personligt ansvar att veta hur reglerna ser ut. Det gäller den som kommer hit som arbetskraftsinvandrare, och det gäller inte minst den arbetsgivare som tar hit någon som ska jobba i . När man tar hit någon från andra sidan jorden har man ett personligt ansvar att se till att man också följer löneregler och arbetsvillkor i övrigt. Gör man inte det vet man också vad konsekvenserna blir. De allra flesta i de här fallen följer de regler som finns. När vi har en beviljandegrad gällande förlängning på kan väl regelverket inte vara så förfärligt krångligt att man inte klarar av att följa det. Men det kräver naturligtvis att man har koll på reglerna när man kommer hit. Vi bereder som sagt var både migrationsfrågan och frågan om arbetskraftsinvandring. När det gäller arbetskraftsinvandring är det viktigt för oss att slå vakt om att det inte kan utnyttjas på så sätt att en arbetsgivare tar hit folk från andra sidan jorden som får jobba för och bo i en källare. Därmed förrycker man både konkurrensneutralitet i förhållande till andra företag och exploaterar människor på arbetsmarknaden. En sådan utveckling kommer vi socialdemokrater aldrig att tillåta. Vad vi än gör när det gäller arbetskraftsinvandring måste vi också slå vakt om att arbetsmarknaden fortsätter att fungera på ett bra sätt och att grundläggande avtalsregler kan upprätthållas. 87 (M): börjar jag bli osäker på om över huvud taget ser att det finns ett problem med kompetensutvisningar. Jag tycker personligen att det är helt absurt att man utvisas från för att delar av forskningen har bedrivits i ett annat land. ska självklart vara ett attraktivt land för kompetens, arbetskraft, drivna företagare och duktiga studenter. Den nuvarande politiken riskerar dock att föra i rakt motsatt riktning. Det är klart att man ska följa regelverket. Det skriver jag under på. Men alla som har följt medierna vet att det finns detaljer i och tolkning av regelverket som uppenbarligen är helt orimliga, där människor utvisas ur det här landet på grund av petitesser som de svårligen hade kunnat förutse. Tyvärr är inte ensam. Ett annat exempel är en ingenjör på ABB som utvisades för att en tidigare arbetsgivare, före ABB, hade missat att teckna en försäkring. Honom vill ABB anställa igen. Men han har inte rätt att komma hit på grund av det gamla felet som en tidigare arbetsgivare begick. Det är tyvärr bara ett av alla dessa exempel. Jag tycker inte att detta är rimligt. Jag tycker inte heller att den typen av regelverk är jämförbart med när människor kommer hit och utnyttjas under slavliknande förhållanden och får bo under vedervärdiga förhållanden. Det tycker jag självklart är lika illa som migrationsministern tycker. Men det är inte riktigt samma sak. Om man jobbar och gör rätt för sig ska man inte utvisas ur på grund av petitesser. har lyft fram dessa problem. tycker jag faktiskt att det är hög tid att regeringen agerar. 88 Justitie- och migrationsminister (S): Vi har redan agerat. Det genomfördes en lagändring om en möjlighet för arbetsgivaren till det som kallas självrättelse, det vill säga att om man ser att man har gjort ett fel och frågan är uppe igen för prövning av kan man rätta till detta fel. Men om vi bara släpper allting fritt och säger att det inte spelar någon roll under vilka villkor och regler som någon har kommit hit på riskerar vi faktiskt att förstöra grunderna för arbetsmarknaden. Och det finns massor med exempel på människor som utnyttjas på ett helt oacceptabelt sätt. Det kan också läsa om i medierna från vecka till vecka, skulle jag vilja säga. Det handlar bland annat om restaurangbranschen och byggbranschen. Nagelsalongerna hörde vi om för sedan, där detta arbetskraftsinvandringssystem utnyttjas på ett helt oacceptabelt sätt. Vi kommer därför inte att ge oss när det gäller att det ska finnas regler för att samma villkor ska gälla. Om någon kommer hit för att jobba i är det svenska löner och svenska arbetsvillkor som ska gälla. Och det bästa man som arbetsgivare kan göra för att se till att tillförsäkra sig detta är att teckna ett kollektivavtal. Då får man mycket av detta regelverk redan på plats. Dessutom får man ett bra samarbete med fackföreningsrörelsen i varje del. Det är det bästa man kan göra för att försäkra sig om att man verkligen på ett bra sätt tar hand om dem som kommer hit och ska jobba. När det gäller denna del är min principinställning nog att om man kommer hit till för att bedriva forskning är det också i huvudsak här som man ska bedriva forskningen. Det finns ganska generösa regler för att kunna åka utomlands och kanske vara där nästan hälften av tiden. Sedan får vi se vad en domstolsprövning av de enskilda fallen till slut kommer fram till när det gäller praxis. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2018/19:180 om tonnageskatten 89 Finansminister (S): har frågat mig om jag och regeringen avser att se över möjligheterna att utvidga tonnageskattesystemet. Tonnagebeskattning är ett frivilligt system som får tillämpas . Det innebär att inkomsten från kvalificerad rederiverksamhet beräknas schablonmässigt utifrån fartygens nettodräktighet. Den schablonmässigt beräknade inkomsten beskattas med den gällande skattesatsen. Rederiverksamhet som är kvalificerad är bland annat transport av gods och passagerare till sjöss med fartyg som har en bruttodräktighet om minst 100, har sin strategiska och ekonomiska ledning i och huvudsakligen används i internationell fart eller i inrikes fart i ett annat land. För att rederiverksamheten ska anses vara kvalificerad krävs vidare bland annat att en viss andel av fartygen i företagets flotta är registrerade i något register inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, EES. När systemet infördes var det uttalade syftet att ge svenska rederier i internationell trafik konkurrensvillkor som är likvärdiga med villkoren för rederier i jämförbara länder i . Regeringen anser fortfarande att systemet bör vara begränsat till fartyg som huvudsakligen används i internationell fart eller i inrikes fart i ett annat land. En stärkt svensk sjöfart utgör ett viktigt verktyg för regeringens ambitioner att öka den svenska exporten till nya tillväxtmarknader, att flytta fler långväga godstransporter från lastbil till tåg och sjöfart samt bidra till en minskad klimatpåverkan från transportsektorn. Som angavs när systemet för tonnagebeskattning infördes är sjöfarten en livsnerv för handel med omvärlden, men ytterst också för välstånd samt för att av export och import under transportkedjan transporteras med fartyg. Det kan konstateras att målsättningen med systemet var att , i ett internationellt perspektiv, ska ha en konkurrenskraftig sjöfartsnäring. Jag vill avslutningsvis erinra om att regeringen när systemet infördes (prop. 2015/16:127) uttalade att vi har för avsikt att följa upp och utvärdera effekterna av lagstiftningen. En sådan utvärdering och uppföljning bör dock inte göras förrän systemet har varit i kraft . 90 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Goda förutsättningar för svensk sjöfart är grundläggande för att över huvud taget ska kunna konkurrera internationellt med andra länder inom sjöfarten. I detta sammanhang är tonnageskatten viktig. Alliansregeringen tog initiativ till att införa en svensk tonnageskatt, och den tidigare S-MP-regeringen fullföljde 2016 det hela genom att lägga fram ett lagförslag efter att hade godkänt det. Det fick också godkännande och trädde i kraft . Det övergripande syftet, utöver likvärdiga konkurrensvillkor, var att fler fartyg kunde läggas under svensk flagg. Glädjande nog har antalet fartyg som flaggats in med svensk flagg sakta ökat sedan införandet. Vi fick för sedan besked om att det hundrade fartyget nu hade flaggats in från att det tidigare varit 85 fartyg. Det är visserligen en blygsam ökning då för inte så länge sedan hade över 200 fartyg under svensk flagg. Men vi får glädjas åt de små stegen framåt. Det är alltid viktigt att inte bara följer utvecklingen inom svensk sjöfart utan också ligger i framkant i fråga om bland annat lagstiftning. Med detta sagt oroas jag därför en smula av statsrådets svar. Det verkar som att regeringen är nöjd med den nuvarande ordningen och inte har för avsikt att göra några förändringar framgent. I min värld måste man vara beredd att förbättra lagstiftningen och anpassa den efter såväl rådande omständigheter som utvecklingen i övriga världen. Min oro kommer egentligen när jag hör statsrådet svara följande: ”Regeringen anser fortfarande att systemet bör vara begränsat till fartyg som huvudsakligen används i internationell fart eller i inrikes fart i ett annat land.” Därmed vägrar regeringen att se över ett antal tekniska delar i systemet som diskriminerar fartyg med svensk flagg när det gäller att bedriva trafik på . Till exempel leder kravet på verksamhet utanför i praktiken till att svenska rederier inte kan konkurrera om kontrakt i , utan utländska rederier får en komparativ konkurrensfördel. Jag tar det en gång till för effektens skull: Svenska rederier kan inte konkurrera om kontrakt i med gällande regler. Vi gynnar således i stället utländska rederier. Om det är så regeringen vill stödja och stärka svensk sjöfart blir jag riktigt orolig. Ytterligare en fråga kring lagstiftningen som blir aktuell är huruvida storlekskravet för anslutna fartyg är på en relevant nivå. Andra länder, till exempel , har sänkt gränsen för detta. Med anledning av detta undrar jag om det är någonting som statsrådet skulle vara villig att se över. Grundläggande i min argumentation är att inte bara kan slå sig till ro med att vi nu har en tonnageskatt på plats. Världen förändras , och vi i måste följa med och vara observanta på förändringar som kan missgynna, eller för den delen gynna, svensk sjöfart. Om vi står stilla blir vi i omsprungna, till stort men för svensk sjöfarts konkurrenskraft. Jag är övertygad om att statsrådet inte vill se detta ske. Men jag oroas då en smula av hennes svar, då det verkar vara ett svar där man är föga beredd att uppgradera svensk tonnageskatt från dagens system till nästa version. Det är mer ett svar där man verkar vara nöjd med nuvarande ordning utan att blicka framåt. Jag hoppas att jag har fel, för svensk sjöfart behöver de bästa förutsättningarna i sin konkurrens med andra. Jag kan utlova att jag tänker driva på regeringen i denna fråga. 91 Finansminister (S): Det är viktigt att vi har ett system för tonnageskatt på plats i . Det dröjde decennier innan det var på plats, och ett flertal utredningar tittade på detta. Jag tror faktiskt att det var olika färg på de regeringar som tillsatte utredningarna. Det är klart att detta har förbättrat konkurrenskraften för den svenska sjöfarten, och vi ser även viss effekt vad gäller inflaggning. För mig är det självklart att vi kommer att utvärdera den här lagstiftningen när den har varit på plats ett tag, men jag tycker att det kanske är lite tidigt när den har varit på plats i bara lite . Vi ska i stället avvakta tills den har varit på plats lite längre och vi har större möjligheter att se vilka effekterna av lagstiftningen är. Då kommer vi naturligtvis att vara öppna för att utvärdera olika delar av den här lagstiftningen. Jag tycker att det är viktigt att understryka att det fanns en bred samsyn mellan och Socialdemokraterna när det här förslaget togs fram. Det anmäldes ingen avvikande mening från i det läget. I den propositionen fanns det också avvägningar vad gällde just storlek och hur man ska se på inrikes och utrikes sjöfart. Jag skulle nog alltså gärna vilja se den här lagstiftningen verka ytterligare ett tag innan vi gör utvärderingen. Då ska vi dock naturligtvis titta över alla aspekter av lagstiftningen. 92 (M): Tack för svaret, ! Det stämmer att regeringen vid införandet av lagstiftningen uttalade att man hade för avsikt att följa upp och utvärdera effekterna av den. Det tycker jag är naturligt och klokt. Som statsrådet säger bör en sådan utvärdering och uppföljning inte ske förrän systemet har varit i kraft . Denna lagstiftning infördes , så den har varit i kraft i åtminstone . Det har alltså gått . Jag förstår självklart att man måste hitta då det känns lämpligt. Det är helt rätt att det inte fanns några meningsskiljaktigheter när lagstiftningen infördes, men det innebär ju inte att vi bara kan sitta still som det är . Omvärlden förändras nämligen , och därför blir ju frågan när statsrådet anser att det har gått erforderlig tid för att man ska kunna ge direktiv till en sådan här uppföljning. Pratar vi , eller pratar vi ? Vad är erforderlig tid? Detta gäller speciellt med hänvisning till att lagstiftningen uppenbarligen exkluderar svenska rederier från kontrakt i då de inte har av sin verksamhet utanför . I detta sammanhang kan man också nämna mindre rederier som har specialfartyg som är ytterst viktiga för sett ur ett beredskapsperspektiv. Här spelar såväl 25-procentsregeln som storlekskravet på fartygen roll för huruvida dessa fartyg kan ingå i vårt tonnagesystem. Jag kan dock villigt erkänna att vi här kanske är inne på en annan fråga, som mer rör sjöfartsstöd. Det har vi sett inte minst nu när fartyget , som tillhör Baltic Offshore i och är ett kabelutläggningsfartyg, har haft problem just med sitt sjöfartsstöd. Det går dock lite vid sidan av just tonnageskatten. Min fråga blir egentligen just: När kan vi se den här utvärderingen? Det är nämligen farligt om vi lutar oss tillbaka och säger att vi har en lagstiftning på plats, som vi alltså införde , om vi inte är beredda att se över den nu när svensk sjöfart påtalar vissa brister i det hela. Jag ser det som en styrka att kunna säga att något innebär förändrade förutsättningar jämfört med när lagen togs i kraft. Vi måste kunna säga att vi kan titta vidare på det, och då behöver vi naturligtvis en uppföljning och en utvärdering. Jag tror som sagt inte att det behöver vara en trätofråga om vi gör en uppföljning eller inte, utan trätofrågan blir i så fall när vi ska göra den. Jag anser att det bör ske väldigt snart, för jag tycker att vi måste vara på tårna så att svensk sjöfart ska kunna konkurrera med internationell sjöfart på rätt villkor. 93 Finansminister (S): har helt rätt. Jag befann mig uppenbarligen fortfarande i . Det var i och för sig trevligt då också, men det stämmer att systemet har varit på plats . Normalt sett brukar vi låta system vara på plats lite längre än så innan man gör en översyn, om det inte händer något väldigt dramatiskt. Jag skulle nog alltså förespråka att vi låter det går lite innan vi gör en sådan utvärdering – om det inte händer något stort i omvärlden, som sagt. Den kritik som finns från branschens sida är densamma som när man gjorde dessa avgränsningar, och det är ingen överraskning att branschen fortfarande har dessa synpunkter.