prot · H70924 · 2019-10-23 00:00:00 — får fler aktörer mer att säga till om i frågan om huruvida public service utvecklas utanför sina ramar och därmed påverkar den övriga mediemarknaden alltför mycket. En fråga som ännu inte fått sin lösning är den om vem som vid en förhandsprövning ska fatta det slutliga beslutet om en ny tjänst av större betydelse ska godkännas. är det, som flera här har påpekat, regeringen som precis som tidigare utifrån myndighetens prövning fattar detta beslut. Det är en ordning som inte är optimal. Regeringen delar därmed uppfattning att detta beslutsmandat behöver flyttas. Vart det ska ta vägen är ännu en öppen fråga. Min ambition är glasklar. Det får aldrig råda några tvivel om att politiken håller sig på behörigt avstånd från mediernas verksamhet. Vi får återkomma i frågan. Jag vill ändå klargöra att regeringen med skyndsamhet kommer att tillsätta en utredning så att frågan kan få sin lösning . En viktig utgångspunkt för kommitténs arbete och likafullt för regeringen har varit ambitionen om att värna och stärka public services oberoende. I bred enighet har regering och riksdag lyckats åstadkomma detta i flera steg. Oberoendet för förvaltningsstiftelsen har stärkts. Vi har en stabil, långsiktigt hållbar finansiering. Vi har ännu lite längre sändningsperioder under vilka public service ska kunna verka i frihet. Att värna mediernas oberoende är avgörande. Vi lever i då allt fler makthavare försöker tämja medierna för sina egna maktpolitiska syften. På olika sätt försöker man strama åt det fria ordet och ta kontroll över medierna. Man hetsar mot medierna och kanske till och med mot enskilda journalister. Det är en mycket viktig demokratifråga. Tystnar medierna tystnar vår demokrati. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 I står vi väl rustade. Här kan medierna rapportera utan risk för repressalier från politiska makthavare. Här finns en väl fungerande pressfrihet, starka tryck- och yttrandefrihetsgrundlagar och en kultur i vilket det fria ordet är högt aktat. Men inte heller vi är vaccinerade mot ett hårdare klimat. Hot mot journalister är en realitet. Som en följd av det riskerar rädsla och självcensur att inträda. Även hets och hat mot medier förklätt till en påstått legitim form av mediekritik är en fara för medierna som demokratisk institution. Det ständiga politiskt motiverade krypskyttet mot medierna är som små doser arsenik. förgiftar de samhällsklimatet. Som en konsekvens riskerar förtroendet för den kunskap som medierna förmedlar att eroderas. Sanning och kunskap riskerar att relativiseras och urholkas. Varje demokratiskt sinnad politiker bör respektera att journalisterna spelar en viktig roll i vår demokrati. Varje demokratiskt sinnad politiker bör hålla sig för god för att underminera journalisternas verksamhet genom att smutskasta dem. Varje demokratiskt sinnad politiker måste respektera det fria ordet och inse att det är journalisterna som granskar makten och inte tvärtom. Medierna är inte nationens eller folkets fiende. Medierna och den fria journalistiken är demokratins nära vän, följeslagare och absoluta förutsättning. fattar vi beslut om public services villkor för . Låt oss känna tillförsikt i att när vi väl går till beslut innebär det en insats för mer oberoende journalistik i hela landet. Det är bra för , och det är bra för vår demokrati. I detta anförande instämde (MP) och (S). 47 (M) replik: Tack, ministern! Vi uppskattar att ministern är med i debatten. Det hör jag från alla håll här. Ministern tog upp förhandsgranskningsprocessen. Det är sannolikt att det blir ett tillkännagivande till regeringen om att sista beslutande instans inte ska vara regeringen. Det finns i propositionen tankar och tveksamheter kring det system där regeringen har yttersta beslutanderätt. Det brinner lite i knutarna att få någonting annat på plats. Hur ser tidsperspektivet ut? Hur tänker regeringen i den här frågan utifrån det perspektivet? Det är väl sannolikt att det kommer att beslutas ett tillkännagivande. Det är 24 reservationer till betänkandet. Det i sig är intressant. Det säger ganska mycket om att det finns tankar både framåt och i nuläge. Mycket handlar om partiskhet eller opartiskhet, beroende och oberoende medier, och så vidare, som är så oerhört viktigt. Jag har en fråga där. Det handlar om att public service ska finnas i svagt bevakade områden i , något som också ministern tog upp. ska man värna högkvalitativ nyhetsbevakning från kommersiella medier. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Vi ser redan nu att mediestödet äts upp. Det finns ett stort behöv där ute. Man klarar inte sin ekonomi utifrån att reklamintäkterna har minskat, abonnemangsintäkterna har minskat och så vidare. Hur tänker ministern kring detta? Hur ska balansen kunna göras? Den frågeställningen har kommit från både höger och vänster här inne i kammaren . Vi förstår inte riktigt hur detta ska ske. Utveckla gärna lite grann hur man kan tänka sig det i det fallet. 48 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: För att börja med förhandsprövningen, som lyfte fram, nämnde jag i mitt anförande att vi i propositionen konstaterar att det är ett problem om det över huvud taget kan finnas en risk för att det på något sätt uppfattas som en politisk styrning av innehållet. Det är ju inte det som förhandsprövningen syftar till att granska. Där avser jag och regeringen att återkomma så att vi skyndsamt också kan tillsätta en utredning, få på bordet den information som det tidigare arbetet inte kunde lägga fram och så snabbt som möjligt komma till klarhet i den här frågan. Det gläder mig att det är ett enigt kulturutskott som har markerat detta. Vi är överens i den frågan. I grunden är det inte märkligt att vi diskuterar de här grannlaga mediefrågorna. Däremot ser jag inte att det är vad public service gör som är grunden till att den stora mediepolitiska diskussionen nu har satts igång. Det är en enorm föränderlighet på mediemarknaden just . Vi ser de stora globala distributionsjättarna ta alltmer plats och annonsintäkter, vilket i grunden är det stora problemet för tidningarna runt om i landet. Man saknar möjligheten att få in lika mycket i reklamintäkter som . Med det sagt är det avgörande för mig att vi har en balans på mediemarknaden. Det är därför regeringen har en väldigt offensiv mediepolitik och har lagt om mediesystemet. Vi har skjutit till pengar i budgeten och ökat mediestödet för de kommersiella medierna. Vi måste följa den här utvecklingen fortsatt noggrant och se till att vi, som vi nu gör i propositionen, värnar en stark oberoende public service. Vi ska också på olika sätt säkerställa att vi kan ha en livskraftig kommersiell mediemarknad. Då menar jag att det är rimligt att public service också tar sitt ansvar, vilket vi betonar i propositionen. 49 (M) replik: Det är oerhört viktigt att ha kontroll över den balansen så att det inte blir slagsida. När det handlar om lokala medier kommer i annat fall de svagt bevakade områdena att tappa ytterligare. Jag skulle vilja använda min andra omgång till att prata om tillgodoräknande av verksamhet i tråd. Bolagen kan ju tillgodoräkna sig verksamhet på de egna digitala plattformarna i förhållande till sina sändningstillstånd. råder det enligt grundlagen etableringsfrihet och censurförbud i tråd. Det innebär att grundlagen förhindrar staten såväl att ge programföretagen tillstånd som att granska den verksamhet som sker online. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Det som är det stora problemet i det är ju att man inte kan granska det som kommer på den verksamheten. I propositionen finns förslag på att man ska kunna granska verksamheten i tråd, men det vi säger från moderat håll är att vi väntar på en grundlagsändring. vill inte vi att det här ska gå att göra. Utifrån att vi alla pratar om en oberoende public service undrar jag varför regeringen anser att det är legitimt att viss verksamhet inte ska kunna granskas. Utifrån det beslut som kommer att fattas kommer ju inte all verksamhet att kunna granskas. 50 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Public service-företagen har ju ett utbud på de digitala plattformarna. All verksamhet ska kunna granskas. Det är precis därför vi har en grundlagskommitté som just nu tittar på hur det här ska kunna regleras på ett klokt och bra sätt. Kommittén kommer att återkomma med sitt förslag kommande år. Det vi säger i propositionen är att man för att uppfylla sitt uppdrag i huvudsak ska uppfylla det via marknätet. Då kan man också göra ett visst tillgodoräknande av den omfattande verksamhet man har digitalt. Det är inte orimligt, men det ställer precis som höga krav på public service-företagen att de etiska system som man har gällande sändningarna i marknätet och programverksamheten där självklart också ska gälla för det som man lägger ut på nätet. Återigen: Vi måste ändra det här systemet, och det är precis därför vi har en utredning som tittar på det. 51 (SD) replik: Hela utskottet, inklusive kulturministerns partikamrat här i , ger bakläxa på just förhandsprövningen. Jag nämnde det väldigt mycket i mitt anförande. De ändringar som föreslås i propositionen säkerställer inte att regeringen inte blir sista instans vid en förhandsprövning. Det är just den här delen som jag vill ställa en fråga till kulturministern om: Vilken syn har hon på förhandsprövningen utifrån perspektivet att det är hon själv som sitter på makten över vilka nya tjänster som SVT, SR och UR ska få lov att lansera? Anser ministern att de ändringar som hon föreslår i propositionen, nämligen kortare prövotid och att tredje part ska kunna anmäla nya tjänster, är tillräckliga för att förlänga ett principiellt armlängds avstånd mellan politiken och innehållet i medier? Jag har en ytterligare fråga, och det är om ministern ser den kritik som riktas mot public service och vad hon anser om den. 52 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Precis som remissinstanserna ser regeringen problem med det nuvarande systemet med förhandsprövningen, det vill säga att även om förslaget kommer från myndigheten är det alltså regeringen som fattar det slutliga beslutet. Även om det inte ska handla om att gå in i innehåll kan det ändå uppfattas som att man från politikens sida är inne där man inte ska vara, och precis som det eniga kulturutskottet står bakom avser vi att utreda detta så skyndsamt som möjligt. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Med de övriga justeringarna i förhandsprövningen hoppas jag att vi nu har hittat en bra balans och ett system som både ger public service-företagen den frihet de behöver och skapar en legitimitet gentemot till exempel de övriga kommersiella aktörerna. Debattens vågor går höga om public service. Jag tittar på vad har redovisat. har ett uppdrag att granska att public service-företagen håller sig inom det uppdrag de har: De ska granska saklighet och opartiskhet. Jag kan konstatera att av de beslut som har tagits av är det ytterst få fällningar som handlar om just saklighets- och opartiskhetsuppdraget under ett ganska stort antal år och väldigt många timmars sändning. Min fråga är: Hur ser riksdagsledamoten på det faktum att det är ytterst få program och inslag som har fällts? Vad säger dessa fakta i relation till den debatt med mycket höga tonlägen som förs bland annat från sverigedemokratiska företrädare? 53 (SD) replik: Tack, kulturministern, för frågorna och för svaren på mina egna frågor! När det gäller är det intressant. Precis som jag nämnde i mitt anförande finns det en diskrepans mellan vad tittar på och vad folket, medborgarna, tror att tittar på. Timbro har en rapport om det, som jag rekommenderar kulturministern att titta på. Det är just det här som är problemet: tittar på det som är kopplat till sändningstillståndet och inte sakfel. Det tycker jag är ett problem, och där har vi nämnt förslag på hur vi vill att det ska se ut i stället. Det är jättebra att ministern skyndsamt ska utreda förhandsprövningen. Men det vore bra att veta när utredningen ska påbörja sitt arbete och när ministern tror att utredningen kan ge förslag som säkerställer att armlängds avstånd blir längre än vad det är . Slutligen vill jag tacka ministern för att hon var med i den här debatten. Det är väldigt bra med tanke på vilken stor debatt det finns inom politiken och i samhället kopplat till public service-frågorna. Vi pratar alltså framöver, och det är väldigt . 54 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Först vill jag betona att det är en självklarhet att public services verksamhet ska bedrivas sakligt och opartiskt. Det är precis därför vi också har . Att antalet fällningar för partiskhet och osaklighet är få kanske snarare är en indikation på att public service sköter sitt uppdrag ganska bra. Jag har tagit del av den rapport som hänvisar till, och jag tycker inte att den säger särskilt mycket om någonting. Det visar väl att public service sköter sitt uppdrag bra med tanke på att det har varit få fällningar och många sändningar. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Jag blir bekymrad när man refererar till ett debattklimat eller åsikter hos medborgarna utan att se sin egen roll i det hela. Hänvisar man till undersökningar och överdriver deras slutsatser kanske man bidrar till debatten på ett okonstruktivt sätt. Faktum är att public service åtnjuter högt förtroende hos svenska folket både jämfört med andra institutioner i vårt samhälle och i relation till andra public service-företag i . Jag tycker att vi ska vara stolta över det public service gör. Public service ska bedrivas med saklighet och opartiskhet, och det finns en granskningsnämnd som ska sköta sitt uppdrag. hänvisar till att man vill göra förändringar. De är okonkreta, och jag tycker att det är viktigt att vi håller oss till fakta när vi diskuterar dessa frågor. Där ska sköta sitt uppdrag. 55 (KD) replik: Jag uppfattade ett antal vackra uttryck, som jag tyckte om. Tystnar medierna tystnar vår demokrati. Det talades om medial mångfald och sida vid sida. Det sista låter nästan som en potentiell sångtitel – sida vid sida. Hyser kulturministern någon oro för att public service sväller över brädden och går utanför uppdraget så att detta med sida vid sida, konkurrensen, hamnar i obalans? Det kan vara fråga om en verksamhet som går utanför kärnuppdraget och sväller ut i ett stort antal program som jag förstår att ministern vill hålla tillbaka så att de inte stör konkurrensen. Hyser ministern någon oro för att detta skulle kunna ske? 56 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Oro är fel ord. Jag skulle snarare säga att det är viktigt att vi säkrar public services ansvar. Det handlar om två saker. Det ena är att vi säkrar ansvaret. Vi säger i propositionen att public service självklart har ett ansvar när det gäller de kommersiella mediernas förutsättningar, till exempel lokalt, att bedriva journalistisk verksamhet. Vi säger att man ska ta detta i beaktande. Här vet jag att det förs samtal. Både och har samtal med lokala aktörer om hur de ska kunna samspela på ett bra sätt. Men det ska ske med sunda konkurrensförhållanden. Och jag tror att vi båda delar uppfattningen att det är bra. Sedan är det frågan om public services kärnuppdrag och vad public service ska göra. Där står jag, regeringen och fast vid att det breda uppdraget är viktigt. Alla i ska känna att de berörs av public service. De ska känna att det finns något som tilltalar dem. Public service ska spegla förhållandena i hela . Jag tror att vi får en bättre public service, en bättre samhällsdebatt och en bättre demokrati av ett brett uppdrag så att många kommer i kontakt med public service. frågade om gränserna, om public service kan svälla för mycket. Ja, vi sitter här nu och definierar i sändningstillståndet vad public service ska göra. Vi har varit överens i om det breda uppdraget. Sedan finns förhandsprövningen för att säkerställa att kompletterande verksamhet av större betydelse, när man vill prova nya tjänster från public service, ska kunna bli föremål för granskning. Det syftar till att sätta olika slags yttre ramar för public services verksamhet. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Jag menar att regeringen i propositionen har hittat en bra balans och tagit hänsyn till att vi ska ha en stark och bred public service med goda förutsättningar, och den ska vara innovativ. Men vi måste också ha olika slags ramar för verksamheten. 57 (KD) replik: Jag uppskattar att vi tar upp frågan om samspelet mellan de lokala medierna så att det fungerar bra. Det ställer jag mig verkligen bakom. när vi har kulturministern här vill jag fråga hur ministern tänker . Det finns nu ett sändningstillstånd som varar , och det kommer att löpa som det är tänkt. Men när nu ministern är här undrar jag vilken vision hon har för public service framöver. Kan ministern formulera någonting som ger en tanke om vad ministern vill framöver? Det skulle vara intressant att höra om hon kan sträcka sig ännu lite längre fram än . Ministern är högsta ansvarig på regeringssidan, så jag räknar med att det finns möjlighet att formulera någonting. Jag vet att ministern var inne på frågan om att public service ändå inte ska få lov att svälla hur mycket som helst. Man ska kunna hålla balansen, sida vid sida, som vi har talat om, med den mediala mångfalden. Jag skulle gärna vilja höra ministern formulera en vision för public service framöver. 58 Kultur- och demokratiminister (MP) replik: Det är smickrande att vill att jag ska formulera en vision för vad som ska stå i kommande sändningstillstånd . Det tänker jag inte drista mig till att göra. Låt mig ta min utgångspunkt i den proposition vi behandlar . Jag tycker att flera röster i kammaren lite nedlåtande har pratat om att propositionen inte innehåller någonting, att där inte finns något nytt. Jag menar att det absolut finns något nytt. tar vi steg för steg fram en mer modern reglering av public service. Precis som konstaterar förändras mediemarknaden oerhört snabbt. Därför tror jag att det är svårt för mig, och flera andra i kammaren att sia om hur medielandskapet kommer att se ut . Det jag med stor sannolikhet kan säga är att vi alla kommer att behöva ha en hög beredskap för förändringar. Jag menar att vi med hjälp av sändningstillståndet ger public service-företagen en stor möjlighet att vara innovativa, utvecklas i sin tid och finnas nära svenska folket – inte minst digitalt. Det handlar om stor frihet under ansvar. Vi ska verkligen avhålla oss från att här i kammaren diskutera detaljlösningar och exakt hur public service med sin roll på mediemarknaden ska lösa olika frågor. Vi ska i förtroende ge public service dessa möjligheter, och frihet under ansvar ska råda så att public service kan utveckla sin verksamhet på bästa sätt. Jag vill återigen komma tillbaka till att jag ser det breda uppdraget som helt avgörande för att public service ska vara relevant för alla i . Alla i ska ha tillgång till högkvalitativ journalistik, underhållning, kultur och idrott utan att man för den skull behöver ha den tjockaste plånboken. Det är principer som propositionen vilar på och som jag hoppas att vi kan få bred enighet om framåt inför kommande sändningstillstånd. 59 (M): Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Sida vid sida, tillsammans hjälps dom åt staten och kapitalet, dom sitter i samma båt Det var väl en alldeles utmärkt inspiration från föregående meningsutbyte, för det är väl vad det handlar om när vi pratar om public service – sida vid sida med kommersiella medieaktörer. Det är alldeles utmärkt. Jag vill tacka föregående talare här för intressanta meningsutbyten på alla sätt och vis. Jag som är ny i utskottet och mina moderata kollegor har fått möjlighet att sätta oss in i en intressant och principiellt viktig fråga, nämligen medierna och i synnerhet public service som ett uttryck för demokrati. Det är ganska komplicerad materia. Det innehåller både teknikaliteter och principer men också väldigt mycket åsikter och känslor. Allt detta är det viktigt att vi både är lyhörda för och tar med i de avvägningar vi gör eftersom politiken också styr ramverket för public service-företagen. Det har varit ett nöje att dyka ned i detta med stor nyfikenhet och såklart mot bakgrund av den tidigare utredningen från public service-kommittén. Från sida har vi fört vidare dess synpunkter till följande kulturutskottsbetänkanden vad gäller saklighet, opartiskhet, ekonomi och ett antal andra saker – bland annat förhandsprövningen, som min värderade kollega kommer att djupdyka i här . Jag gillar public service. Jag är ganska stor konsument av public service. Jag är stor konsument av medier över huvud taget och går gärna upp tidigare för att gå igenom samtliga nyheter, både kommersiella och från public service och både internationella och nationella. Jag tycker att det är viktigt med olika speglingar. Jag och tycker att det är viktigt att public service har en tydlig uppgift i demokratin. Den ska gå att lita på, både vad gäller opartiskhet och faktakoll och som en del av totalförsvaret. Om det vore så väl att public service kunde garantera just detta! Jag ska komma tillbaka till detta med saklighet . Men låt mig först uppehålla mig vid det som vi kanske ska tala ganska mycket om här. Det är beredskapsuppdraget, för vilket public service-företagen har ett särskilt ansvar. I kris och nöd är det viktigt att nå alla människor. Här vill jag lyfta fram SVT och radio och då framför allt lokalradio, P4. De har ett särskilt uppdrag och särskilt avdelade medel och ingår i övningar för att upprätthålla kommunikationen med samtliga medborgare i landet. Det är oerhört viktigt att man har denna täckning och beredskap. Men i de diskussioner som jag och framför allt och har fört under nu med både public service-företagen och de kommersiella aktörerna kan det vara en idé att framöver även titta på om vi ska bredda uppdraget ytterligare. Är det bara public service-företagen som ska inneha beredskapsuppgiften, eller skulle även kommersiella aktörer kunna ta på sig den uppgiften? Vi har ställt frågan till flera kommersiella aktörer, och de kan mycket väl tänka sig det. Men i så fall är det viktigt eftersom det är en beställning från staten att vi bidrar med medel i det avseendet, för att upprätthålla en sådan beredskap skulle såklart innebära en investering. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 I det arbete som vi moderater vill igångsätta kommer vi att vända på alla stenar. Utskottsordföranden lyfter fram att vi måste titta även på ungdomarnas mediekonsumtion . Jag instämmer till fullo med både utskottsordföranden och om att det är ett lappande och lagande. Man skapar sig ingen helhetsbild, varken av beredskapsuppdraget eller av hur unga konsumerar medier , på det sätt som man borde. Något som jag brinner för är tryggheten i samhället vid kris och i värsta fall krig. Här är det viktigt att ha i åtanke att ungdomar kanske inte alltid tittar på linjär tv. De tittar på playtjänster, och det gör de kanske eller efteråt. Detta behöver man komma åt för att nå ut med krisinformation . Det måste vi också titta på. Jag tycker inte att man lyfter upp det tillräckligt i betänkandet, utan det är ett lappande och lagande. Jag vill också ta en liten sväng om ekonomin. I och med att regeringen bestämde sig för att först ta ekonomin och sedan titta på innehållet får den med förlov sagt svälja att vi tar upp till diskussion om den idén verkligen är bra och om den ekonomiska modell som finns är till fyllest. Med finansiering via skattsedeln blir public service-företagen väldigt dominerande ekonomiskt. Är det rimligt ur konkurrenssynpunkt? Finns det balans mellan de kommersiella aktörerna och public service-företagen på det sätt vi önskar?