prot · H70952 · 2019-12-16 00:00:00 — Min och Socialdemokraternas uppfattning är att vi kommer att behöva utveckla våra regelverk utan att på detta sätt gå emot frihandeln. 177 (M) replik: Jag växlar spår och ställer en fråga om och framtid, som naturligtvis är en viktig fråga för det svenska näringslivet. Det handlar om direktlinjer in till , eller kanske ska man flyga från andra delar av landet till eller . , som jag tror att minister själv är ordförande i, har tagit fram en rapport om framtid. Det är dock fortfarande skrivet i stjärnorna vad S-MP-regeringen vill med framåt. Givet att detta är helt avgörande för det svenska näringslivet vill jag fråga: Vad är Socialdemokraternas och syn på och framtid? Och när släpps rapporten om planerna framåt? 178 (S) replik: Tack, , för denna fråga! Som Stockholmspolitiker delar jag självklart bilden att är en helt avgörande flygplats. Den är inte bara avgörande för denna region och för de norra delarna av , utan den är faktiskt största flygplats och länken ut i världen. Så vill vi att det förblir. har vi en mycket stor klimatutmaning, där flyget måste ta ansvar för sina egna utsläpp. Jag vill gärna se en utvecklad Arlandapolitik, och jag vill se en utvecklad flygpolitik. Men i detta mål måste också ingå att minska utsläppen och att nå klimatmålen. 179 (SD) replik: När jag och mina kollegor initierade arbetet med vår motion på detta utgiftsområde valde vi att ta del av de berörda myndigheternas budgetunderlag för åren 2020–2022. I detta arbete uppmärksammade vi särskilt att två myndigheter hade beskrivit behov som de funnit i sin verksamhet, vilka regeringen å sin sida hade valt att inte tillgodose med anslag. beskrev att de allt oftare misstänker korruption i samband med sin tillsynsverksamhet och efterfrågade därför 15 miljoner för att på ett mer effektivt sätt kunna motarbeta denna korruption. beskrev hur de var i behov av för att stärka sitt arbete mot ekonomisk brottslighet. Från sida såg vi ingen anledning att misstro dessa båda myndigheter, varpå vi tillsköt dessa medel om 23 miljoner. I sammanhanget får 23 miljoner ses som en ganska obetydlig summa givet hela utgiftsområdet. Min fråga till är: Anser ledamoten att och har landat fel i sin behovsanalys och därför inte behöver de efterfrågade resurserna för att lyckas med tillsynsverksamheten respektive arbetet mot den ekonomiska brottsligheten? Om så inte är fallet hamnar det någonstans en följdfråga på bordet: Om ledamoten inte anser att myndigheterna har landat fel, varför har man då från Socialdemokraternas sida inte tillskjutit de efterfrågade medlen? Det rör sig som sagt om 23 miljoner på det stora hela. 180 (S) replik: Tack, , för frågan! Jag hör till dem som verkligen delar den oro som ledamoten uttrycker i sitt anförande för den kriminalitet som tyvärr är väldigt kopplad till svenskt arbetsliv och som har fått fotfäste på ett sätt som är djupt oroväckande och skapar ett enormt lidande för många människor som är utsatta för arbetslivskriminalitet. Jag är glad att myndigheterna vill göra mer kring det här. Det som har oroat mig och regeringen är just samverkan mellan myndigheterna för att komma åt den här brottsligheten och kriminaliteten. Detta har inrikesministern nu tagit tag i tillsammans med de berörda ministrar som har myndigheter som verkar för tillsyn i arbetslivet, på arbetsmarknaden och gentemot företagen. Svaret på ledamotens fråga är att det är myndighetssamverkan som är det första steget för att komma åt den kriminalitet som tyvärr finns inom näringslivet och arbetslivet . 181 (SD) replik: Jag uppskattar självklart att vi delar oron över kriminaliteten som sprider ut sig i samhället. Men om Socialdemokraterna inte har tillskjutit de efterfrågade medlen om 23 miljoner till och är det svårt för dem att finta undan frågan och säga att nu ska vi ha lite mer myndighetssamverkan för att lösa detta. Min fråga var om man har landat i slutsatsen att dessa båda myndigheter har landat fel i sin behovsanalys och faktiskt inte behöver de 15 respektive 8 miljonerna och att man därför inte tillskjutit dem. Om man inte bedömer att de har landat fel borde man ha kunnat hosta upp de här pengarna och gett de här myndigheterna möjligheten att på ett bättre sätt motarbeta korruption och ekonomisk brottslighet. Alternativet är att man anser att de har rätt i sin slutsats men att man inte funnit medlen. Då är frågan om dessa medel kanske i stället behövts för skattesänkningarna för höginkomsttagare som vi två, till exempel. 182 (S) replik: Svaret på frågan är att vi behöver jobba med alla resurser vi har för att motverka denna brottslighet och kriminalitet och att de resurser som redan finns ska användas på absolut bästa och effektivaste sätt. Ett sätt att bli mer effektiv är att samarbeta med varandra och lämna sina stuprör. Det är ett svar på frågan. Sedan har vi fått investera väldigt mycket i polisen och de rättsvårdande myndigheterna. Att utbilda så många poliser som vi gör nu är också en viktig del i att bekämpa brotten. För oss socialdemokrater är våra prioriteringar nu att satsa på välfärden och bekämpa brotten. 183 (C): lyckades få igenom en äganderättsutredning när det gäller skogen. För mig och många andra var det otroligt viktigt. Utredningen är igångsatt nu och beräknas vara klar i slutet av kommande sommar. Jag skulle gissa att det kanske blir . Det brukar alltid dra ut , men det blir nog ändock inom en ganska snar framtid. Varför är den då så viktig? har både äganderätten och brukanderätten till skog urholkats. Vi har 330 000 skogsägare i landet. När jag första gången skrev om äganderättsfrågan på Facebook blev jag överöst av gensvar. Jag satt hemma på en stubbe i skogen och hade väldigt dålig täckning, och det bara kom in gensvar från hela landet. Eftersom jag inte är skogsägare själv var det egentligen där och då som jag förstod hur enormt viktig den här frågan är. Som ni vet har människor som har skött sin skog ibland har gjort det i generationer. Då finns det också ett affektionsvärde. Andra har investerat i skog. Man har lånat pengar och gjort sin livsinvestering. Men det har då också hänt att myndigheter har pekat ut skogen som skyddsvärd och inte gett någon ersättning. Det är klart att det är ett jättestort problem. Det har resulterat i ett flertal juridiska domar, bland annat en om fjällskogen, där Kammarkollegiet och påstod att det inte var pågående markanvändning när några skogsägare ville avverka. Det skulle alltså inte vara något pågående skogsbruk. Det är nu uppe i Mark- och . Jag tycker att det är tragiskt att med en så stark äganderätt i grundlagen – den finns även i och i FN:s deklaration om mänskliga rättigheter – ska behöva tillsätta en utredning om att stärka äganderätten. Varför säger jag då att det här är så viktigt? Jo, därför att skogen är en av viktigaste basindustrier. Det är nämligen så att den uppgår till omkring en femtedel av bnp. Och inte bara det, utan av landets varuexport kommer från skogen. Tiotusentals är också anställda inom skogsbruket, massa- och pappersindustrin och andra näringar som är direkt beroende av skogsråvara. Var femte investerad krona inom svensk industri kommer från skogsindustrin. Det råder alltså inte några som helst tvivel, mina vänner, om att skogen har en enorm betydelse för befolkningens välstånd. Utan skogen skulle vi vara fattigare. Till detta ska läggas klimatnyttan som ett aktivt skogsbruk står för. Även om det är sorgligt att ett skogsland som ska behöva ha en utredning som ska se över och värna vår äganderätt är det positivt att har fått med flera åtgärder som stärker äganderätten i januariavtalet. Det är viktigt för skogsägarna, för jobben på landsbygden men även för skogsindustri och svensk export. Flera har varit inne på detta med regler och att de är betungande för företagen. Jag läste delar av en rapport som publicerade . Den handlade om de ökande kostnaderna för företagen, bland annat för administration och regler. Visste ni att har de administrativa kostnaderna ökat med i snitt 1 miljard för de svenska företagen? Detta har vår näringsminister tagit på allvar. Han har åkt runt i på en företagsresa och diskuterat de här frågorna. När jag och flera med mig här inne var på en session som anordnade var också näringsministern där. Han lovade att han ska presentera en trestegsraket när det gäller lösningen på de här regelproblemen. En del av den ska presenteras . Det ska bli väldigt spännande. Det är kvar, och jag ser med tillförsikt och spänning fram emot vad som kommer att presenteras. Flera har varit inne på detta med en regel in, en regel ut. Det är något som står bakom men inte bara vi. såg jag på att man har de tankarna även i . von der Leyen aviserar att kommissionen nu ska tillämpa just en-regel-in-en-regel-ut-principen. I sin kommunikation till kommissionen angav hon att för varje nytt lagförslag som medför nya bördor ska motsvarande börda för medborgare och företag tas bort på EU-nivå inom samma policyområde. Och kan göra det borde väl vi också kunna göra det i – eller hur? Det finns en annan sak som jag skulle vilja belysa här, och det är infrastrukturens betydelse för näringslivet. Ofta när vi pratar om infrastruktur och tåg pratar vi om persontrafik och väldigt sällan om godsets betydelse, för det är väl så att gods inte klagar. röstar ju inte heller och blir inte kränkt om det blir lämnat på någon tågcentral, som kanske någon annan skulle bli om tåget var försenat. Men det duger inte att vi bara sänker hastigheten på en mängd av de industrispår vi har runt . Vi talar bara om snabbtåg men sällan om industrispåren. Vi behöver lägga lite mer fokus på dem, för de har enormt stor betydelse för svensk konkurrenskraft. Jag kan inte heller låta bli att beröra hur viktigt är, inte bara för utan för hela landet. Jag tycker att det är märkligt att man inte lägger fram Arlandarapporten, vilket också var inne på. Den har legat i byrålådan i ungefär , och jag skulle gissa att orsaken är att Socialdemokraterna är positivt inställda men inte . Därför ligger den och dammar nånstans, vilket är tråkigt. Flygtrafiken måste, precis som alla andra transportslag, genomföra en omställning och bli grönare. Jag tror att de flesta här är överens om det. Det råder i princip enighet bland partierna om detta, även om den sakpolitiska vägen kanske varierar något. tar den tekniska utvecklingen ständigt nya steg framåt. Den gröna omställningen kommer oavsett om byggs ut eller inte. Svenskar kommer givetvis att flyga även , och att flygandet kommer att öka framstår också som uppenbart. Flygkapaciteten till och från handlar därför primärt om hur väl uppkopplat och dess huvudstad ska vara gentemot omvärlden, vilka möjligheter svenska företag och entreprenörer ska ha och hur attraktivt vårt land ska vara för framtidens investerare, utländsk nyckelkompetens och turister till landets landsbygdslän. Ytterst gäller det om ska vara en integrerad del av vår omvärld och ha goda möjligheter till direktförbindelser med strategiskt viktiga städer eller om ambitionen i stället är att nöja sig med att vara en perifer plats som kräver en del omvägar för att resa till och från. Det handlar i slutänden om vilken funktion huvudstadens samlade flygkapacitet ska nyttjas för. För mig är det uppenbart att det mest strategiska är att försäkra sig om att hela landets näringsliv ska ha möjlighet att vara attraktivt och konkurrenskraftigt och ha snabba förbindelser till andra kontinenter. Det kräver kapacitet nog att hantera såväl företagares och turisters resor mellan en regional flygplats och som ett större utbud av flyglinjer direkt från ut till vår omvärld. Utan tillräcklig kapacitet riskerar vi att bli ett bihang som främst förmedlar resenärer till större flygplatser som , , eller någon annan flyghubb i vår omedelbara närhet – ja, något ställe som kan uppbåda den kapacitet som inte finns i . Detta, mina vänner, kan vara väl värt att tänka på över jul. 184 (M) replik: är i budgetsammanhang ett stödparti åt regeringen och har i det avseendet förhandlat fram vissa skatteförändringar och grön skatteväxling. Mot ett antal av dessa förslag har det väckts en hel del kritik från experter och olika branscher. Ett exempel är förändringen av skatterna på kraftvärme från lokal elproduktion, som var tänkt att ge vissa skatteintäkter. Men lokal elproduktion stängde ned, det blev elkris i och skatteintäkterna i den mängd det var tänkt uteblev. Ett annat exempel är skatten på plastbärkassar, som ska ge stora intäkter men som har fått mycket kritik för att det kanske inte kommer att ge de pengar det är tänkt. Kritiken handlar också om att man inte gör en uppdelning mellan fossil plast och fossilfri plast. Ett tredje exempel är kemikalieskatten. Den infördes , och vid en utvärdering visade det sig att den inte hade gett de förväntade intäkterna utan tvärtom inneburit ett minus för statskassan om man tar intäkter kontra förlorad moms och jobbskatter. Sammantaget finns det en kritik om att en del av dessa miljöskatter har varit ineffektiva och försämrar svenska företags konkurrenskraft jämfört med konkurrenter i andra länder. Hur ser på den kritik som experter och branscher överlag har mot regeringens, Liberalernas och förslag för grön skatteväxling? 185 (C) replik: Jag tackar för frågan. Jag tror att vet att när man samarbetar i ett lag får man inte alltid välja vad man ska äta till middag. måste man tugga i sig de andras blodpudding oavsett om man vill eller inte. Så var det även på Alliansens tid. När det gäller förslaget om skatt på plastkassar har jag fått en massa frågor om det, inte minst hemma i byn. Jag tror att man får se det symboliskt. Vi behöver ju fundera och ställa om. Vi köper ändå massor av varor som är paketerade i plast, som vi stoppar i dessa kassar. Man kan inte se det så svart och vitt, utan man får se det som en symbol och ett steg i rätt riktning för att få folk att tänka rätt. Jag har också funderat på kemikalieskatten. Allt sådant måste utvärderas. inför man sådant som är mer eller mindre bra, och sedan får man utvärdera det. Blev det inte bra får man backa och kanske göra något annat i stället. Jag behöver egentligen inte stå och försvara kemikalieskatten, för jag vet att det finns mycket kritik. Man får nog göra en utvärdering och sedan återkomma med vad man kan göra bättre. 186 (M) replik: Jag är sommarboende i , och i mellersta för havsströmmarna in mycket plast från andra delar av världen som skräpar ned ordentligt. brukar jag frivilligt plocka upp en hel del som kommer in den vägen. Jag tar detta exempel för att det visar att det behövs internationella svar på detta. Jag betvivlar inte och ambition med dessa skatteförslag, men jag ifrågasätter effektiviteten i en ensidig beskattning som kemikaliskatten som försämrar för svenska företag. Man kan också väcka frågor om effektiviteten i plastskatten där man inte tittar på de fossilfria möjligheterna. Det är lite allvarligt, och vi måste se hur detta påverkar svenskt näringsliv i den öppna och globala värld vi lever i. 187 (C) replik: Det är ingen hemlighet att vi har lite olika ingång vad gäller just grön skatteväxling. När det gäller förslag om att sänka bensinskatten med har jag fått mycket skäll därhemma för att vi inte har gått med på det. Det är ju inte så konstigt eftersom vi har väldigt långa avstånd. Jag tycker dock att det mest är ett frieri och en hjälp till stadsbor, som ju redan har kollektivtrafik. Jag kan inte för mitt liv förstå varför vi ska vara med och subventionera bilåkande i städer när ni redan har allt serverat. Sådan lyx finns inte där jag bor. Man borde i stället titta på ett landsbygdsreseavdrag som kommer dem till gagn som faktiskt behöver det, inte stadsbor som kan ta tunnelbanan till jobbet. 188 (L): Jag är själv gammal företagare. Det känns märkligt att så här efter att jag själv tog steget att bli självanställd fortfarande behöva lyfta upp vikten av företagande och vad företagande innebär för svensk välfärd. Låt mig börja med min lilla hissreplik. Om hela ska växa behövs det fler jobb. Fler jobb i växande företag innebär ökade skatteintäkter som i sin tur finansierar vår gemensamma välfärd. behöver därför en företagsvänlig politik, och det uppnås inte genom höjda skatter på jobb eller företagande. I stället behövs regelförenklingar och ett företagsvänligt klimat. I den lite längre versionen vill jag börja med att säga att Liberalerna menar att det behövs riktade åtgärder, men också generella insatser för att fler företag ska kunna växa och anställa i hela . Ett generellt förbättrat företagsklimat med sänkta skatter och mindre byråkrati gynnar alla företag, inte minst företagen i glesbygden. Enligt en rykande färsk rapport från Företagarna står småföretagen för av svenskt näringsliv – ! Det är i de små företagen som tillväxten sker. Det är där jobben skapas och framtidens stora bolag och börsjättar växer fram. Rapporten visar också att det lokala företagsklimatet är viktigt. För att skapa ett gott företagsklimat krävs det en god dialog mellan kommunen och näringslivet. Men det hela börjar med att det måste vara lika självklart att vara självanställd som att vara anställd. är det inte lika självklart att starta eget som att ta anställning. Det handlar mycket om vilken erfarenhet individen har av företagande från nära och kära, men också om vilken kunskap individen fått om företagande via skolan. Entreprenörskap måste därför löpa som en röd tråd genom hela utbildningssystemet. Jag vet inte om fru talmannen brukar spela bordsspel. Jag gör det ibland, och kanske man spelar ett parti monopol. Det blir ofta glest mellan spelomgångarna, och när man väl börjar spela blir det lätt så att det kommer till nya regler, hittepåregler som ingen kände till men som kommer till i spelet och gör spelet mycket svårare och krångligare och kanske till ett inte ens sjyst spel. Ett dåligt parti monopol är ungefär som det ser ut dagligdags för våra företagare. Vi behöver få till sjysta spelregler för landets företagare. För att förhindra en ökad regelbörda och ökade administrativa kostnader anser Liberalerna att man bör pröva principen en regel in, en regel ut när det gäller lagstiftning som påverkar företagande. Principen innebär att för varje ny betungande administrativ börda som införs måste en motsvarande börda tas bort och syftar till att garantera att den samlade regelbördan för den som berörs av en ny regel i vart fall inte ökar. Det är vad jag kallar för ett sjyst spel. Men det slutar inte vid reglerna. tvingas företagen vända sig till många olika nationella myndigheter i sitt företagande. Uppgiftslämnande sker till SCB, och . Uppgifter om företagets ledning ska lämnas till och . Tillsyn sker av länsstyrelserna och av olika specialistmyndigheter. Att föra samtal med var och en av dessa är en orimlig regelbörda. I stället bör en en-dörr-in-funktion skapas för landets företag. En översyn bör också göras av regleringsbreven för förvaltningsmyndigheterna för att tydliggöra det ansvar de har för att värna näringsklimatet i . Det är inte mer än rimligt. Svårigheten att finna finansiering är ett av de största hindren för expansion och nyanställning. Över hälften av alla småföretagare anser att det är ganska eller mycket svårt att få extern finansiering till löpande verksamhet och investeringar. Ett fungerande finansieringssystem för små och medelstora företag som står inför expansion skapar både jobb, tillväxt och ökade intäkter till vår gemensamma välfärd. Privat kapital är helt avgörande för att kunna starta, driva och utveckla företag. Men statligt riskkapital måste vara tillgängligt i hela landet så att alla företag i landet ges lika goda förutsättningar. Finansiering är också en jämställdhetsfråga. Kapital finns ofta i branscher där det finns relativt få kvinnor som driver företag. Det behövs ett nytänk, både när det gäller privat kapital och när det gäller statligt kapital – inte minst när vi ser att knappt var femte företagsledare är kvinna. Låt mig avslutningsvis lyfta fram det som kanske är det viktigaste för att få ett jämställt samhälle mellan företagare och anställda och ett samhälle där vi tar hand om varandra. Välfärdssystemet kan inte basera sig på att man delar in medborgarna i ett A- och ett B-lag, där löntagare erbjuds bättre skydd än den som väljer att skapa ett välfärdsskapande företag. Systemen för sjukpenning, arbetslöshetsförsäkring, föräldrapenning och friskvård måste i större utsträckning likställas mellan företagare och anställda. För den som driver ett företag är det svårt och dyrt att vara sjuk. Risk för minskad omsättning, en tung regelbörda och en bristande möjlighet till ekonomisk ersättning straffar den som tagit steget att bli företagare. Ofta drabbas företagaren dubbelt när denna tvingas betala både sjuklön för den sjuka personalen och jobba i kapp det arbete som måste göras, kanske när man själv är sjuk. Om vi vill att fler människor ska känna det som ett tryggt, givet och utvecklande steg att gå från att ha en anställning till att starta företag måste reglerna anpassas efter våra välfärdsskapares förutsättningar. Om hela ska växa behövs det fler jobb. Fler jobb i växande företag innebär ökade skatteintäkter som i sin tur kan finansiera vår gemensamma välfärd. Med det skulle jag vilja tacka mina kollegor i näringsutskottet för arbetet , och även kanslipersonalen och presidiet. Jag önskar er en god jul och ett gott nytt år. 189 (M) replik: I dessa jultider är det väldigt mycket handel, i synnerhet e‑handel. För egen del brukar det emellanåt bli prisjämförelsesajter som Prisjakt och motsvarande. Jag är nog inte ensam om detta. Man kan sitta hemma i soffan med en telefon eller en Ipad och titta vad ett spel, en ask lego eller någonting kostar på lite olika ställen. Det är väldigt tuff konkurrens. Särskilt tydligt tycker jag att detta blir med alla som håller på med hemelektronik av olika slag. Det jag far efter i detta är kemikalieskatten. Den första skatten infördes och har sedan utvärderats. Då har man tittat på hur mycket skatten har gett i ökade intäkter, och sedan har man dragit bort vad staten och samhället har förlorat på tappade momsintäkter, bolagsskatter i övrigt och de jobbskatter som kommer från arbetsgivaravgifter och inkomstskatter och konstaterat att det är ett klart minus. är det på förslag att höja denna skatt. För en elhandlare i eller blir det förstås tuffare när man höjer kemikalieskatten. Det blir dyrare att köpa ett kylskåp eller en spelkonsol i , och så finns det andra leverantörer en knapptryckning bort som med snabb leverans kan ordna detta, till och med , från eller . Denna typ av ensidig beskattning kan faktiskt hota jobb i nämnda orter – , och andra ställen i . Då undrar jag, fru talman: gör ni på det här sättet, ? 190 (L) replik: Tack, , för frågan! Frågan om kemikalieskatt är ganska svår. Först och främst tycker jag att det är bra att man får bort farliga kemikalier från marknaden, exempelvis i kläder och barnens leksaker. Sedan skulle man kanske också titta på hur en kemikalieskatt skulle kunna tas ut från andra länder och inte bara i . Det man måste kika på när det gäller näringslivsklimatet i stort är egentligen vad vi har gjort i det stora hela för att sänka skattetrycket på företagande. I och med januariavtalet har vi förbättrat kommunikationerna och den digitala infrastrukturen och gjort förändringar i företagsbeskattningen med mera. Jag tycker alltså att man ska titta på det totala skattetrycket på företagen. 191 (M) replik: Det växer ut flera viktiga frågor ur kemikaliepolitiken – enskilda kemikalier som är farliga och blandningar av dem, europeisk lagstiftning som man kan jobba ihop med, vad svenska myndigheter gör och så vidare. Men detta sätter ändå fingret, tycker jag, på den moderna handel som finns och där vi ganska lätt kan fatta beslut i denna kammare som påverkar svenska företag. Sedan finns det kunder, återigen, som med en knapptryckning kan beställa kattmaten från och supersnabbt, kanske på någon eller , få den hemskickad.