prot · H70924 · 2019-10-23 00:00:00 — Med tanke på det anförande alldeles höll vill jag fråga om rättvis klimatomställning för handlar om att någon annan ska göra en omställning i något annat land där det är billigare att göra en insats än vad det kan vara här. För oss socialdemokrater är det rättvist att vi alla bidrar, att vi ser till att hela kan vara med i omställningen. Därför är de olika insatser som vi vill göra viktiga för att verkligen nå hela landet. Att Klimatklivet ska revideras har vi varit helt eniga om, bland annat efter den kritik som har fört fram. Den handlar väldigt mycket om de beräkningar som har gjorts och om vikten av utvärdering, som också har lyfts fram mycket här från . Men grunden för stödet är att möjliggöra för hela att vara med i omställningen, och det är precis det som bland annat Klimatklivet innebär. 82 (C): Klimatläget är allvarligt. De svenska utsläppen ökar till skillnad från i Alliansregeringen, då vi ökade tillväxten och minskade utsläppen . Det är precis den vägen vi måste gå om vi på riktigt ska ställa om inte bara utan världen. Vi måste vara ett föregångsland som inte bara visar hur man ska ställa om utan att vi också vill ställa om därför att det är bra. om Klimatklivet, som vi diskuterar , har en hel del berättigad kritik när det kommer till de åtgärder som har genomförts. Det är till exempel helt orimligt att man har kunnat få pengar från skattebetalarna för klimatångestterapi eller att det utgått stöd för att ersätta rapsdiesel med palmoljediesel. Vi har hört flera galna exempel från talarstolen . När vi nu har ökade utsläpp och får berättigad kritik finns det två vägar att välja. Antingen väljer man att ta ansvar och se till att felen rättas till så att man löser de problem som har varit och skärper och effektiviserar systemen, eller så ställer man sig vid sidan om, skriker och försöker att ta bort saker och ting. är ett parti som tror på organisationers och företags kraft i omställningen. Det finns åtgärder som behöver och måste genomföras. Då är det självklart för oss att vara ett parti som tar ansvar, som rättar till fel och ser till att vi minskar utsläppen. Det är därför som vi också har ingått januariavtalet. Det har varit dumheter från regeringen – från Socialdemokraterna och . Dem har vi nu tagit bort. Vi effektiviserar stödsystemen. Det går inte längre att få pengar för informationsinsatser, gruppterapi och annat. Rätt utformad är klimatpolitiken en vinst för . Det är därför som det är viktigt att resurser läggs här. När ställer om från olja till biobränsle använder man den värmländska skogen i stället för den ryska oljan. När Lunds renhållningsverk tar bort metangas från deponierna minskar man utsläppen, som man kan använda den gasen för att driva bussar. Det är smart politik som gör skillnad här och , och som faktiskt också har fått stöd från Klimatklivet. Kritiken utgår också från att det finns andra saker som är mer effektiva, och det gör det. Man skulle kunna höja koldioxidskatten upp till skyarna, men det medför andra problem som väljer att bortse från. De politiskt sett största kritikerna mot Klimatklivet är de som inte höjer koldioxidskatten utan tvärtom sänker den. Man måste välja vilken fot man vill stå på. Antingen får man kritisera effektiviteten och därmed hitta andra lösningar eller konstatera att man får lösa de problem som varit. Nyttorna när man lägger utsläppsminskningarna någon annanstans är visserligen stora på klimatområdet. Men då missar man alla de fantastiska möjligheter som finns här i . Det är ju den svenska landsbygden som sitter på lösningen och har förutsättningarna för att ställa om. De som är vinnare på den här omställningen är de som har skogen, vattnet, vinden och gödsel till biogasen och redan har infrastrukturen utbyggd för elbilen. Det är en stor miss att lägga problemen på någon annan någon annanstans och betala lite avlatsbrev. När vi flyttar problemen någon annanstans och försöker få någon annan att lösa våra problem missar vi att vi kan minska vårt beroende av olja från . En av de stora säkerhetspolitiska vinster vi kan göra är att vidta åtgärder i , att öka självförsörjningsgraden och sluta skicka pengar till Putins armé eller till kommunistdiktaturen i , som vi gör varje gång vi åker till macken och tankar. är det bra näringspolitik för . Vi får nya företag, nya innovationer och nya exportmöjligheter som gör att andra länder kan ta efter det vi gör, för det är sant att de svenska utsläppen bara är en blipp på kurvan och knappt det. Vi behöver vara föregångare. Då behöver vi göra sådant som , och också vill göra, för att vara ledare är att gå före och få andra att gå efter. Det här är faktiskt också hälsopolitik. Med fler elbilar på gatorna får vi minskat buller och minskade partikelutsläpp, och med mindre olja i systemet får vi också mindre kvicksilverproblem och svavelproblem – sådant som gör skillnad här och i . Att effektivisera Klimatklivet har därför varit en käpphäst för . Det var otroligt viktigt att komma till rätta med de problem som har varit, för vi tar ansvar. Vi förändrar och förbättrar för minskade utsläpp och för att ta framåt. 83 (L): Tack till er som har debatterat den här frågan ! Det här är min första klimatdebatt i kammaren. Det är roligt att få vara här. Det är rungande applåder i den välfyllda kammaren i riksdag . Jag blev faktiskt lite förvånad över hur klimatdebatten startade här tidigare. Jag vet inte om ni som lyssnar på debatten noterade att var uppe och sa att klimatförändringarna är en av vår tids utmaningar. Sedan likställde de klimatfrågan med vårdköer, fattigdom och krig. Det är bara det att de som är fattiga i världen är de som drabbas hårdast av klimatförändringarna. Det som driver framtidens krig är klimatförändringar, och det är ganska svårt att ha en fungerande välfärd om vi inte har ett klimat att leva i. Det är förvånande att det fortfarande finns partier i riksdag som raljerar över klimatet på det sätt som gjorde och som sedan lämnar salen för att inte kunna vara här och försvara sig. Det är självklart att klimatfrågan är vår tids stora utmaning. För att lösa den kommer det att krävas långsiktighet, innovation, forskning och teknikutveckling. Det kommer att krävas entreprenörer och företagsamma människor som driver fram grön tillväxt och grön ekonomi och ser till att vi får verktyg för att ställa om och att blir konkurrenskraftigt och kan exportera sina innovationer till övriga världen så att den också kan ställa om. Vår politik, industri och forskning behöver vara ledande i världen. För att lyckas med detta krävs styrmedel såsom skatter för sådant som är dåligt för klimatet och investeringar i sådant som är bra för klimatet. Det behövs radikala utsläppsminskningar, och det får vi inte om vi bara lutar oss tillbaka. Med politiken behöver vi visa i vilken riktning vi vill att samhället ska utvecklas, och det är till ett grönt, hållbart samhälle. Vi ställer om för att både släppa ut mindre och klara de förändringar som tyvärr ofrånkomligen kommer. Liberalerna har kritiserat Klimatklivet. Precis som sa gick mycket i klimatpolitiken åt rätt håll under Alliansens tid. Utsläppen sjönk, och vi gjorde flera reformer som drev på den gröna teknikutvecklingen. Därefter hade vi med en regering som inte var lika bra för klimatet. Eftersom vi har kritiserat Klimatklivet är vi glada över att och också har kritiserat det och delar mycket av vår kritik. granskning, som dagens debatt handlar om, bekräftar mycket av den kritik som Liberalerna har fört fram under de år som vi inte har varit med och styrt . Det gör mig också glad att vi ser tydliga avtryck av Liberalerna i den budget som har lagts fram inom ramen för januariavtalet. är det inte längre bara S och MP som styr landet, utan de måste förhandla med Liberalerna, som har fått igenom viktiga förändringar. tog upp några av dessa förändringar, och det står klart och tydligt i budgetpropositionen att Klimatklivet ska ses över och förändras med avstamp i den kritik som och har fört fram. Till skillnad från förra mandatperioden då det inte gick så bra för klimatpolitiken – låt oss vara ärliga med det – ser vi nu med Liberalernas förhandlingsförmåga till att göra Klimatklivet till ett effektivare, bättre och större steg på vägen mot en klimatpolitik för omställning. Det blir mer innovation, teknikutveckling, forskning och grönt entreprenörskap. Tack vare det kan vara den ledande kraft i världen som behövs. Jag är glad över att har bekräftat och delat mycket av Liberalernas kritik, men jag är också glad över att vi nu har fått till en förändring i Socialdemokraternas och politik. 84 (MP): Jag tänkte ta tillfället i akt och jämföra lite olika styrmedel. Vi talar om effektivitet, och därför tänkte jag redogöra för vilka åtgärder som enligt nationalekonomin leder till minst välfärdsförlust. Det är nämligen det måttet man ska titta på när man jämför olika åtgärder, alltså vilken åtgärd som skapar snabbast möjliga förändring med minsta möjliga välfärdsförlust. Det finns tre olika åtgärder. På första plats kommer skatter och utsläppshandel, vilket forskningen säger är överlägset mest effektivt. På andra plats kommer subventioner, vilket forskningen säger kan vara effektivt men inte lika effektivt som skatter. På tredje plats kommer administrativa åtgärder, vilket enligt forskningen är minst effektivt. Det kan röra sig om rena förbud eller olika typer av utfasningslagar och liknande. Detta är vedertaget. Det är helt enkelt så att olika typer av åtgärder är olika effektiva, i enlighet med denna rangordning. är det enda parti i kammaren som står upp för den första åtgärden, det vill säga att det ska kosta att släppa ut och att vi ska använda skatter för att förändra samhället i grunden. Men vi menar att det också kommer att krävas subventioner och administrativa åtgärder eftersom det behövs en folklig uppslutning bakom politiken. Det Kafkaartade är de partier som väljer att klanka ned på de mindre effektiva åtgärderna och gör allt i sin makt för att sabba de mest effektiva. säger att regeringen lägger miljarder på klimatet medan de själva lägger miljarder på att sabba klimatet. Mer exakt vill minska utsläppsskatten med 7 miljarder, och skatt är som sagt den mest effektiva åtgärden. vill alltså sätta käppar i hjulet för det mest effektiva sättet att få ned utsläppen som de i kammaren och i andra sammanhang väljer att kritisera de andra typerna av åtgärder. Vi har alltså att göra med en typ av dubbel Kafkasmocka, där på alla möjliga plan försöker rasera den klimatpolitik som har och som gång på gång prisas för internationellt. Låt mig zooma in lite på subventioner, för jag tycker att det är särskilt intressant. Det finns två olika subventioner. Den första riktar in sig på lågt hängande frukter och är till sin natur sådan att den kommer att minska additionaliteten i åtgärderna. Riktar man in sig på lågt hängande frukter kommer man att råka få med någon frukt som ändå hade plockats. Den andra subventionen är till för stora tekniksprång. Den missar inte sådant som hade gjorts ändå men kommer att vara mindre träffsäker. Båda dessa subventioner har sina nackdelar, men vi tror att båda behövs. Läser man de utredningar som har gjorts om Klimatklivet är det uppenbart att en del åtgärder hade vidtagits ändå men att merparten inte hade vidtagits. Vi vill dessutom ha Industriklivet för de åtgärder som handlar om stora tekniksprång. Vi tror att detta behövs för att få en acceptans för klimatpolitiken. Det handlar om att göra det tillsammans i hela landet. Låt mig vara lite mer specifik vad gäller Klimatklivet. Generellt sett är det en effektiv åtgärd, vilket påpekar i sin rapport. Det har även gjorts andra utvärderingar av WSP, med flera. Det finns givetvis utmaningar med Klimatklivet. Vi har identifierat några av dem och håller på att göra förändringar av Klimatklivet. Vi har bett ansvarig myndighet, , att redovisa hur detta kan göras mer effektivt. Det är ett pågående arbete, och bland annat tar vi nu bort satsningar som inte är riktade mot fysiska åtgärder. Vad har vi att göra med för åtgärder? Runt om i vårt land vidtas tusentals klimatåtgärder. har fått minst 30 000 laddpunkter – att jämföra med 2 000 laddpunkter under Alliansens . Det är en enorm ökning. Det finns biogastankställen, och vi har biogasproduktion runt om i landet som tar vara på lantbrukets restavfall, vilket skapar jobb och dubbel klimatnytta. Det senaste inom biogasen är särskilt spännande, fru talman. Det handlar om flytande biogas, och det är otroligt spännande. Branschen säger att 50 tankstationer för flytande biogas håller på att byggas. Detta kommer att vara fundamentalt viktigt för att vi ska kunna ställa om de tunga transporterna. När branschen får frågan varför de gör detta svarar de att det är för att de får stöd för det. Det hade inte skett om inte Klimatklivet hade funnits där. Sammantaget leder alla satsningar till att vi får en minskning med 1 , och det är bara de åtgärder som har vidtagits. Det är alltså substantiella utsläppsminskningar som vi har att göra med tack vare dessa satsningar. Då måste vi återigen föra tillbaka debatten till att handla om vad vi ska ha i stället. Om man , som , så gärna vill ta bort alla pengar och göra drastiska, drakoniska nedskärningar i miljöbudgeten, vad ska vi då göra i stället? Det som man verkar göra nu och som är någon form av skenmanöver är att ta pengar från biståndet, från fattiga länder, och satsa dem på att fylla upp miljöbudgeten. Det är naturligtvis fusk. Det är ganska magstarkt, jag skulle till och med säga modigt, av att hänvisa till internationella klimatkrediter. DN har gjort en rejäl granskning av detta och kommit fram till att det är ett fullständigt luftslott. av de internationella krediterna leder till reella utsläppsminskningar. Om man vill prata om effektiv klimatpolitik måste man nog gå hem och göra sin hemläxa. Nåväl, regeringen satsar miljarder på både Klimatklivet och Industriklivet. Vi bibehåller också höga miljöskatter och höjer dem ytterligare, något som alliansregeringen gav upp under sina . De stora skillnaderna i svensk klimatpolitik finns här – de som driver på för förändring versus de som vill montera ned det samlade klimatarbetet. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. 85 (M) replik: har hög svansföring i klimatfrågan. Trots den fina retoriken ökade utsläppen , och planade utsläppsminskningarna ut. Detta är klimatfacit: ökade utsläpp. pratade om alliansregeringen. Det får han gärna göra, för när satt i och ledde regeringen minskade utsläppen . frågade, kanske retoriskt, vad man ska göra i stället, om nu vill ta bort Klimatklivet. Det är nästan som att ber om råd om vilken politik de ska föra när det gäller klimatet. Det ger vi gärna råd om. tycker att vi ska satsa på elektrifiering. Det gör vi också i budgeten – vi lägger 1,5 miljarder på satsningar på elektrifiering. tycker också att vi ska satsa på en CCS-strategi så att vi kan få till koldioxidlagring här i och fånga in de utsläpp som till exempel basindustrin står för. får gärna kopiera och ta efter det. Det är bara bra om det kan råda politisk enighet om detta. Jag måste ändå fråga : Hur försvarar regeringen och , och även riksdagsledamoten, att man när utsläppen ökar ändå väljer att lägga 2 miljarder på en åtgärd som har bedömts som ineffektiv? 86 (MP) replik: Det är lika bra att vi reder ut detta med utsläppen. Det är helt sant att utsläppen inte minskar tillräckligt mycket. Jag är den första att säga att vi behöver göra mer, och det är också därför regeringen gör mycket mer än oppositionen. Oppositionen gör motsatsen och drar ned på klimat- och miljöskatterna. Det som ska sägas kopplat till utsläppen, bara så att man förstår vad man pratar om när det gäller dem, är att , när vi tog över makten, sa att vi har ett jättestort utsläppsgap och att vi inte kommer att klara våra mål. Det var en skuld som vi ärvde från alliansregeringen. Sedan har vi infört en radikal miljöpolitik. Vi har bränslebytet, vi har bonus–malus, vi har höjda miljöskatter, vi har en tredubblad miljöbudget och så vidare. När nu tar fram sina prognoser säger de att de ser att gapet minskar. Givet den politik som regeringen driver igenom, i kontrast till oppositionen och till den dåvarande alliansregeringen, närmar vi oss klimatmålen , men självklart ska vi göra mer än så. När det gäller budgettrixande och siffertrixande pratade om elektrifiering och sådant. Det man gör rent krasst är att totalt och drakoniskt dra ned på miljöbudgeten, och sedan hittar man på några mindre satsningar som man gör. Vi vet alla här att Klimatklivet har lett till 30 000 laddpunkter. Dessa vill ta bort, och sedan hittar man på en egen minisatsning vid sidan av. Jag vill återkomma till detta otroligt viktiga som inte riktigt kan svara på, och det är: Om man kritiserar effektivitet, varför väljer man då att helt sabba det mest effektiva styrmedlet, koldioxidskatten? 87 (M) replik: Jag får också inleda mitt anförande med att göra vissa korrigeringar. Det som man ska ha klart för sig är att lägger mer pengar på utgiftsområde 20 Klimatet än vad regeringen gör. Det är en försumbar skillnad med 3 miljoner mer, men det är dock mer. nämnde tidigare att Klimatklivet har lett till 30 000 laddstolpar. Ja, det stämmer, men bara 8 000 av dessa har varit publika. Det är ju just publika laddstolpar vi behöver. nämnde också att DN har rapporterat om att mekanismerna för globala utsläppsminskningar inom ramen för Kyotoprotokollet har fungerat dåligt. Ja, det stämmer också, men har utvärderat de svenska projekten och visat att de har varit effektiva. Min fråga till kvarstår. Klimatklivet är den absolut största satsning som regeringen gör för att få ned utsläppen. Detta måste betyda, enligt logiken, att det också är Klimatklivet som ska leda till de allra största utsläppsminskningarna, i alla fall enligt en rödgrön logik. Då måste jag fråga: Tror att Klimatklivet kommer att leda till att vi når våra klimatmål, som vi just nu är långt ifrån att nå, under den rödgröna regeringen? 88 (MP) replik: Jag tror inte alls att Klimatklivet ensamt leder till att vi når våra klimatmål. Det är just därför jag säger att vi behöver andra åtgärder också. Det är just därför vi behöver framför allt miljöskatter. Först och främst, för att gå tillbaka till miljöbudgeten, fru talman, är det som håller på med inte jättesnyggt. Det första man gör är att drakoniskt sänka biståndet. Sedan vill man dessutom ta bort mycket från klimat- och miljöbudgeten. Utöver den sänkning man gör på biståndet flyttar man över en del pengar därifrån till miljöbudgeten, och så får man det att framstå som att man lägger lika mycket som regeringen. De som hör denna utläggning förstår vad det handlar om: Det är siffertrixande. Vi kan lägga detta vid sidan av och konstatera att det inte är så himla snyggt. Det är dessutom de fattigaste som drabbas hårdast av klimatförändringarna. Man tar alltså pengar från de fattigaste till att sänka klimatbudgeten. Det är inte bra, helt enkelt. Sedan har vi det som jag inte fick något svar på och som jag tycker är viktigt, nämligen att man som politiskt parti har som sin viktigaste kritiska ingång i en fråga att något ska bygga på effektivitet. I mitt anförande gick jag igenom hur effektiva olika typer av åtgärder är enligt forskningen. Det är helt uppenbart att skatter är det mest effektiva. Sedan finns det utmaningar med skatter, framför allt att de kanske inte alltid är så populära. Vi menar att vi behöver skatter, men vi behöver också annat. Om den viktigaste synpunkten från ett parti är att man ska ha en så effektiv politik som möjligt och man sedan ändå väljer att sabba den del av politiken som är mest effektiv och fortsätter att kritisera det andra, hur går det ihop? Hur funkar det logiskt att säga att man ska ha en effektiv klimatpolitik och sedan att man ska sabba det som är mest effektivt? För mig funkar inte detta. Den moderata logiken går inte ihop. 89 (KD) replik: Jag skulle vilja ställa en fråga till av nyfikenhet. /17 kom det ett tillkännagivande om att vi skulle satsa på en grön gräddfil, alltså ett strategiskt klimatprojekt där man skulle snabba på tillståndsprocessen när industrier ville ställa om till en mer miljövänlig verksamhet. Detta var alltså någonting som regeringen inte ställde sig bakom, så det blev ett tillkännagivande. I regeringens skrivelse 2018/19:75, som behandlar tillkännagivanden, kan vi läsa om just den här punkten. Där står det att har fått i uppdrag att redovisa en modell för hur man redovisar statistik om miljötillståndsprövningar. Sedan har länsstyrelserna och respektive redovisat kompletterande uppdrag i regleringsbrev om hur de kan bidra till en sammanhållen statistikredovisning avseende miljöprövning. Lite längre ned kan vi läsa att har fått ett nytt uppdrag att förbereda så att myndigheten kan ansvara för att ta emot, sammanställa, analysera och presentera den statistik som övriga myndigheter har bidragit med. I skrivelse 75 skriver regeringen alltså enbart om statistik och hur man hanterar statistikuppgifter. Vi är dock rörande eniga om att det är bråttom med klimatomställningen och att vi måste göra saker som är effektiva, vilket vi har pratat om bägge två. En sådan sak är att snabba på prövningsprocessen när det gäller strategiska klimatprojekt, vilket vi har ett tillkännagivande om från . Utifrån skrivelse 75 kan jag inte se att någonting sådant har hänt, trots tillkännagivandet. Det handlar endast om statistikinsamling. Kan berätta vad som faktiskt händer? Och om regeringen inte ämnar göra någonting med det här – varför? 90 (MP) replik: Tack, , för frågan! Den kanske inte är helt kopplad till det här ämnet, men jag ska ändå svara på den eftersom jag tycker att den är viktig och relevant. skrev jag själv en motion där en av attsatserna var just att klimatlagen ska genomsyra all relevant lagstiftning. En av januariavtalets punkter är just den formuleringen. ska vi precis tillsätta en utredning som tittar på det. Jag ser framför mig kanske inte nödvändigtvis att man hamnar just i en grön gräddfil, för det kan vara ganska svårt att veta vad som ska vara grönt, men åtminstone att utredaren får i uppdrag att titta på hur vi kan landa rätt när viktiga intressen står mot varandra. Hur kan vi landa rimligare och smartare än vad vi kanske gör om exempelvis en vindkraftsetablering står mot ett annat värdefullt intresse? Det kommer vi som sagt att titta på i den här utredningen. Detta ska vi alltså göra framöver. Medan ändå står här framme i talarstolen passar jag på att skicka tillbaka en fråga. har och även haft en politik som bygger på att man drar ned väldigt mycket på miljöbudgeten. har man framfört kritik mot att vissa satsningar inte skulle vara tillräckligt effektiva. Då undrar jag: Varför väljer man att dra ned? Varför väljer man inte att satsa på det som man själv tycker är mer effektivt? Tycker att vi satsar för mycket på klimatet generellt? Är det vad det handlar om? Eller tror att det är bättre om man helt enkelt inte satsar på klimatet? 91 (KD) replik: Det är glädjande att höra att vill ta tag i den här frågan. Men detta var alltså /17. är vi på /20, och det som stod i skrivelse 75 handlar endast om statistikinsamling och inte alls om det som tillkännagivandet tog upp och som berättar en del om här i talarstolen. Om vi vill göra något som faktiskt gör skillnad måste vi ta tag i det. Och som jag sa i mitt förra inlägg: Vi har inte hur mycket tid som helst. Det är bråttom. Varför väntar då regeringen och håller på med statistikinsamlande i stället för att göra verkstad av det hela? Självklart, , ska vi satsa på miljö- och klimatfrämjande åtgärder som gör skillnad. Där har vi olika syn på vad vi ska satsa på. Till exempel vet jag att är en förkämpe för tåg. Vi kristdemokrater ser att det inte fungerar med bara tåg i . Vi måste även satsa på flyg. Därför vill vi satsa på biobränsle för flyg och elektrifiering av flyg, för att ta ett exempel. Vi har CCS.