prot · H70944 · 2019-12-04 00:00:00 — Men jag vill markera, och vi markerar med ett särskilt yttrande, att det är viktigt att vi fortsätter följa upp och utvärdera och att vi ser till att insatsen får utvärderbara mål som gör att insatsen blir bättre och uppföljningen från oss här i riksdag blir bättre. 95 (MP): engagemang för fred och utveckling i och Sahelregionen är starkt, och ett fortsatt svenskt bidrag till Minusma ligger helt i linje med det. Förutom den insats vi debatterar görs många andra saker som också är en del av att uppnå fred och stabilitet i . Vi har en strategi som innebär ett omfattande humanitärt stöd och bilateralt utvecklingssamarbete. är en av de största bilaterala givarna till med humanitärt bistånd via Sida. Vi bidrar också med humanitärt stöd genom ett flerårigt, icke öronmärkt kärnstöd till bland annat och andra FN-organ aktiva i . Sidas stöd går till insatser inom bland annat livsmedelsassistans, hälsa, nutrition, vatten och sanitet, skydd och utbildning. Det svenska stödet kanaliseras bland annat genom flera FN-organ på plats i landet samt genom och internationella organisationer såsom och . Därutöver ställs expertpersonal till förfogande genom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Samverkan och samarbete är viktiga ledord för att nå framgång. Fortsatt utvecklingsstöd och humanitärt stöd till och Sahelregionen är av yttersta vikt, såväl genom Sida som i form av fortsatta icke öronmärkta bidrag till de humanitära organisationerna. Det ökar möjligheterna för organisationerna att behålla beredskap och snabbt agera när nya kriser och behov uppstår. Behoven är som vi vet enormt stora. Situationen är komplex, och klimatförändringar och hunger är grundläggande beståndsdelar i det svåra säkerhetsläget. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Det finns ett tydligt folkrättsligt mandat för den aktuella insatsen i . Svenskt deltagande svarar mot en direkt förfrågan från FN. Utöver mandatet från finns det även en inbjudan till FN från . Skydd av och respekt för folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten, är centralt. Detta bör genomsyra agerandet i alla faser av planeringen och genomförandet av en insats. Kvinnors deltagande i fredsprocesser samt i freds- och statsbyggande är också en förutsättning för hållbar fred och säkerhet. Jag vill därför även här särskilt lyfta fram 1325 om kvinnor, fred och säkerhet och dess efterföljande resolutioner. De är en viktig del i Minusmas verksamhet och genomförandet av dess mandat. FN har gett ett kraftfullt mandat som bland annat gett Minusma goda förutsättningar att öka säkerheten såväl för nödlidande människor som för humanitära biståndsorganisationer som är verksamma i och regionen. Då krävs också ett välutbildat styrkebidrag. Här bidrar och ökar den samlade militära förmågan. Det övergripande målet för deltagande i insatsen är att bidra till att uppfylla Minusmas mandat om förbättrad säkerhet i , bland annat genom att regeringen återfår kontroll över hela territoriet, samt att understödja långsiktigt hållbara politiska lösningar på krisen i landet. Genom att delta i FN:s stabiliseringsinsats i utgör en solidarisk samarbetspartner i arbetet för att öka säkerheten, förebygga konflikter och skapa förutsättningar för hållbar stabilitet och utveckling i såväl som i regionen. Detta är otroligt viktigt i när världen behöver bli bättre och inte backa i utvecklingen. Även här vill jag rikta ett varmt och innerligt tack till dem som de facto utför denna insats. Att under svåra förhållanden vara en del av vårt arbete för fred och utveckling förtjänar respekt och tacksamhet. Det ni gör med egna uppoffringar är viktigt för världen. Därmed vill jag också yrka bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) § 13 Internationell samverkan betänkande 2019/20:UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan (prop. 2019/20:1 delvis) 96 HANS (M): Jag hade nästan hoppats att jag skulle få ordet för ett brandtal. Låt mig inledningsvis konstatera att inte deltar i beslutet om detta utgiftsområde eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen gett politiken en annan inriktning än den vi önskar. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut eller behandlas isolerat. I ett särskilt yttrande beskriver vi en annan inriktning. En detalj i sammanhanget, men ändå nog så viktigt, är att detta budgetområde också faktiskt behandlar . Det har varit en debatt om vilken bild av vårt land som förmedlas – en kritik som vissa politiker har tagit ganska lätt på. I utrikesutskottet har vi dock haft företrädare för , och mitt intryck är att dessa varit mer självkritiska och därmed också villiga att självkorrigera genom att ta bort och i vissa fall justera texter. Saklig och korrekt information ska förmedlas. Vi lever i en mer oförutsägbar och osäker omvärld, där flera av hörnstenarna i vår utrikespolitik och i våra samarbeten förändras och utmanas. Det gäller EU-samarbetet, den transatlantiska länken och den regelbaserade världsordning som rått . Den obehagliga insikten att varken den demokratiska utvecklingen eller demokratin kan tas för given har också sjunkit in. Det senaste exemplet är den socialdemokratiske statsministern i , som aviserat sin avgång då misstankar om mord på en granskande journalist krupit allt närmare honom. Säkerhetsläget i närområde har försämrats, och ansvaret ligger på ett alltmer hotfullt . Sedan har stärkt landets militärmakt. Dessutom visar aggressionen mot och den illegala annekteringen av 2014 att inte väjer för att använda militära medel för att flytta gränser. Låt oss säga det: Det pågår ett krig i då angriper . Parallellt med växande ekonomi har landet allt större säkerhetspolitiska ambitioner, inte bara i sitt närområde utan även globalt. President mål är att landet 2049 ska vara en dominerande stormakt – ekonomiskt, politiskt och militärt. Det faktum att det land som spås bli världens ledande ekonomi förväntas vara en auktoritär stat utmanar våra intressen, våra värderingar och ytterst den rådande världsordningen. Låt oss säga det: Vi står bakom frihetskampen i ! Vi kräver att den kidnappade och fängslade förläggaren ska släppas fri och fördömer de arbetsläger och politiska fångläger i dit uigurer men även andra skickas. I har president en säker ställning, delvis på grund av ryskt och iranskt stöd. Striderna, som snart är inne på sitt nionde år, har kostat över 370 000 människors liv och gett upphov till miljoner flyktingar. Efter angrepp har al-Asads regim återvänt till nordöstra , där och gjort upp om gemensam patrullering längs gränsen. President besked om amerikanskt trupptillbakadragande och beslutet att överge en viktig partner i kampen mot IS, eller Daish, var inte bara ett svek mot kurderna i . Beslutet skickar också oroväckande signaler till allierade runt om i världen och har häftigt kritiserats av såväl kongressledamöter som militära ledare i . Daish kontrollerar inte längre något territorium i egentlig mening i eller . Trots detta utgör organisationen och dess sympatisörer fortfarande ett mycket allvarligt hot. Låt oss säga det: Kampen mot Daish fortsätter! Och de som har gjort sig skyldiga till mord, övergrepp och brott mot mänskligheten bör på plats ställas till svars inför en internationell tribunal. Den omvärld jag beskriver ställer krav på som internationell aktör, och vikten av fungerande internationell samverkan kan inte nog understrykas. Så är det nu mer än . måste därför föra en mer aktiv utrikes‑, försvars- och säkerhetspolitik. utrikespolitik ska utgå från svenska intressen. I arbetet med att tillvarata dessa intressen ska våra gemensamma värderingar gällande mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, rättsstat samt marknadsekonomi alltid vara vägledande. Dessa värderingar kräver inga enskilda strategier utan ska genomsyra all svensk utrikespolitik. Det allra mest grundläggande intresset för är landets och befolkningens säkerhet. Ytterligare ett intresse för utrikespolitik är vårt gemensamma välstånd. Europasamarbetet är avgörande för fred och frihet i vår del av världen samt för vårt gemensamma välstånd. Men EU är också viktigaste utrikespolitiska plattform. Här krävs att bedriver en aktiv politik för att påverka EU:s ställningstaganden och därefter att EU bedriver en aktiv politik för att påverka sin omvärld. Genom att fördjupa EU:s utrikes‑, försvars- och säkerhetspolitik samt effektivisera beslutsfattandet inom utrikes- och säkerhetspolitiken kan vi starkare möta en orolig omvärld. Låt mig ge ett exempel och förmedla en bild. har tilldelat författaren och . Hon utkom med intervjuboken , men inte allvarligt. I den låter hon olika samtidsröster från vår kontinents kultur komma till tals. Efter kommunismen och fascismen, som med sin omänsklighet hemsökt vårt , kan nya hot ses. Det handlar om överlevnad och motstånd för att bekämpa censur och förtryck. Detta är en central grund för allt vad moderat utrikespolitik handlar om. Friheten är i sanning i vårt lands intresse. Låt oss säga det med en parafras på boktitel: Det är allvarligt, men inte hopplöst. För att möta det försämrade säkerhetsläget i närområde krävs fortsatta satsningar på försvar och ett svenskt Natomedlemskap. har Nato bidragit till fred och stabilitet i , men också i andra delar av världen. Nato är kanske viktigare än någonsin för säkerheten i norra efter den ryska aggressionen mot . Trots omfattande samarbete med Nato är vi inte fullvärdiga medlemmar. Vi omfattas inte av Natos solidariska försvarsgarantier. vill att ska ansöka om Natomedlemskap. Tillsammans med ett starkare nationellt försvar är det vår främsta prioritering för att öka säkerhet. , fru talman, måste vi vara ödmjuka och inte förneka att Nato självt står inför stora utmaningar framöver. Men organisationen har visat sig förmögen att förändras och möta nya förutsättningar. finns inte något bättre försvarssamarbete som på allvar stärker säkerhet. Det ser vi nu i Nato, när de politiska ledarna samlats till möte i . , , , , , , , , , och till och med , fru talman – alla är där, men inte . Låt oss säga det: Säkerhet byggs och formas med andra. Avslutningsvis behöver också fortsätta att stärka samarbetet och samhörigheten med våra nordiska och baltiska grannar. Det krävs ett förnyat och samlat grepp för ökat samarbete med likasinnade länder som vi delar intressen med i närområdet och runt . Ett tätare nordeuropeiskt samarbete måste inriktas på de områden där vi har mest att vinna på fördjupad samverkan och där vi möter de största hoten och riskerna – i första hand säkerhet, miljö och handel. Låt oss säga det: Hansan formade vår del av världen genom handel och utbyte. Den nya Hansans tid är nu! 97 (SD): När det kommer till utgiftsområde 5 Internationell samverkan skiljer vi oss åt i fråga om den föreslagna utgiftsramen. Vi deltar därför inte i beslutet om punkt 1. Bakgrunden till detta är att vi, till skillnad från vissa andra partier, har valt att satsa ytterligare medel på ett fördjupat nordiskt samarbete såväl som på nästa generations kvinnliga ledare, genom . betraktar som en del av en nordisk gemenskap. De unika kulturella egenskaper som förenar de nordiska ländernas folk under gemensamt delade värderingar anser vi bör försvaras, inte försvagas. Våra länder har mycket gemensamt, och det nordiska samarbetet har fungerat mycket väl. Det nordiska samarbetet har genom sin vänskapliga, ömsesidigt gynnsamma karaktär inneburit goda förutsättningar för värdefulla utbyten inom områden som handel, teknologi och försvar. Men även på det kulturella utbildningsområdet ser vi ett intresse i att från svensk sida vilja främja samarbete. I en globaliserad värld vill vi göra vad vi kan för att stärka den nordiska identiteten samt bredda och fördjupa det nordiska samarbetet. Ett område vi vill se ökade satsningar på är därför det språkliga utbytet länderna emellan. De nordiska länderna har ett gemensamt kulturarv och gemensamma värderingar. Och en hörnsten i den gemenskap som binder samman de nordiska länderna är just de nordiska språken. vill därför anslå extra medel för att förbättra den internordiska språkförståelsen och stötta insatser för kulturellt utbyte. Vad gäller våra satsningar inom ramen för ser vi institutets fokus på främjandet av jämställdhet som ett konkret verktyg för att främja kvinnors situation internationellt. Institutet driver ett program kallat She Leads, vilket syftar till att främja framtida kvinnliga ledare i och deras relationer till motparter här i . Det religiöst motiverade förtrycket av kvinnor är utbrett i en rad andra stater runt om i . har ett moraliskt ansvar att främja jämställdhet på platser i behov. Vi anser därför att bör etablera liknande partnerskap med fokus på nästa generations kvinnliga ledare i andra motsvarande stater. vill därför satsa ytterligare resurser för just nästa generations kvinnliga ledare. Om än marginell, anser vi att denna ökade satsning utgör ett betydelsefullt bidrag för att ska kunna fortsätta att bana väg för nästa generations kvinnliga ledare. För en mer fullständig redogörelse hänvisar jag till det särskilda yttrande som vi har fogat till betänkandet och där våra särskilda satsningar på och det nordiska samarbetet framgår. Jag vill också passa på att yrka bifall till reservation 1. Jag kunde inte begära replik på , fru talman, men jag vill ställa två frågor med anledning av att här i talarstolen propagerade för ett svenskt medlemskap i . Den ena frågan är: Anser att spänningen skulle öka eller minska i vårt område om blir medlem i Nato? Med all sannolikhet skulle ett svenskt medlemskap också föranleda ett finskt medlemskap. Detta tror jag att instämmer i. Det skulle resultera i att blir ett innanhav med Natoländer. Anser att detta skulle öka eller minska spänningen? Den andra frågan till dem som förespråkar ett svenskt medlemskap, däribland , är: Är beredd att skicka svenska soldater att understödja diktatorn i och hans aggressioner i området där? 98 HANS (M) replik: Det är mig ett sant nöje att få rätta på flera punkter. För det första kunde han ha tagit replik på mig, för så är debattreglerna. Detta kan vara bra för andra att veta i den kommande debatten. För det andra menar jag att den osäkerhetslinje som man nu har bidrar till minskad säkerhet i vårt Östersjöområde. har själva pratat om någon form av vapenbrödraskap med , men jag förstår inte hur vår säkerhet skulle kunna öka om man har ett samarbete bortom det fredstida med ett land men inte om man har det med ytterligare 28 länder. Detta är för mig helt ologiskt. I så fall får man köra på den strikta neutralitetens linje, och den företräder inte . Avslutningsvis, fru talman, finns det en vanlig fråga som anti-Nato-patrullen, bestående av en mycket märklig koalition av sverigedemokrater, miljöpartister, socialdemokrater och vänsterpartister, uppställer i . De brukar säga att vi måste skicka trupp till om vi blir medlemmar. har angripit , fru talman. Vilka Natoländer har skickat sina kvinnor och män till ? Inga, av det enkla skälet att Nato är en gemensam försvarsallians. Det är ingen angreppsallians. Det handlar om att försvara tillsammans om ett land blir angripet, och då, fru talman, undrar jag om det inte vore bra för att vi, i händelse av att något land angriper , vet att andra länder kommer skyndande till vårt bistånd – , , , och . Det ni förespråkar är isolationismens politik, . Det jag förespråkar är säkerhetspolitikens politik. 99 (SD) replik: Den moderata analysförmågan är lika bristfällig nu som den var när man ansåg att det var en god gärning att montera ned hela den svenska försvarsförmågan. Ni gör samma misstag , . Det är klart att blir ett Natoinnanhav om går med i Nato och gör detsamma. Detta skulle givetvis orsaka reaktioner från vissa länder i vår omgivning. Som litet land kan man inte spela hasard med den svenska säkerheten, utan man måste givetvis ta hänsyn till sin omgivning. Den analysförmåga som uppvisar här, fru talman, är ytterst bristfällig i denna bemärkelse. Ja, det stämmer att vi förespråkar ett starkare samarbete med . Det är också något som accepteras av både Nato och andra länder i vår omgivning. Det man inte vill ha är ett militärt vakuum i denna del av världen, och det får man inte om vi rustar vår försvarsförmåga med . Vi anser att det är mycket bättre att rusta tillsammans med , vilket skulle göra att hela läget stabiliseras här. När det gäller pratar sig varm för artikel 5 och att vi kan få hjälp av Nato om vi skulle bli anfallna, men det är ju något som går i båda riktningarna. Om ett annat Natoland blir anfallet måste också bistå utifrån de behov som finns. När det gäller hävdar de ju själva att de inte har angripit eller invaderat utan att de försvarar sina gränser och bekämpar terrorism. I ett läge, om än teoretiskt, där blir anfallet av tillsammans med , till exempel, för att dessa vill slå tillbaka invasionen, kan utlösa artikel 5 genom att säga att blir angripet. Då skulle Natoländerna vara skyldiga att komma till undsättning. Var ligger tolkningsföreträdet inom Nato? Om skulle anse sig ha blivit angripet, kan då Natoländerna och de andra säga: ”Nej, vi anser inte att ni har blivit det” och så vidare? Detta går i båda riktningarna, och det gäller att kan bistå andra Natoländer där hjälp behövs. 100 HANS (M) replik: Nato bestämmer självt, inom sig. säger att risken om och skulle bli medlemmar är att vi får ett Natoinnanhav och att detta kan leda till reaktioner från andra håll. Om man är Sverigevän, fru talman, borde väl i vara den som avgör vår säkerhetspolitik? i borde avgöra säkerhetspolitik, inte herrarna i Kreml. Sedan håller jag med om att man ska satsa på försvaret. Då är det intressant att notera att i sina budgetförslag ligger på Socialdemokraternas nivåer, medan vi föreslår mer pengar i den budget som ligger på bord. Dessutom är det så att om ett land blir anfallet ska de andra skynda till detta lands hjälp. Om , och har möjlighet är jag helt övertygad om att de kommer att skydda och hjälpa . Men , fru talman, vill inte biträda ifall , och skulle attackeras. 101 (SD) replik: Är man Sverigevän värnar man svenska folket och den svenska säkerheten. Då spelar man inte hasard med svensk säkerhet, som gör. Det har man gjort när ledde detta land, med den bristande analysförmåga som man har haft. Jag skulle aldrig någonsin sätta min tilltro till denna analysförmåga som har visat sig vara så bristfällig att man har monterat ned den svenska försvarsförmågan, så att vi har stått utan försvar. gör man analysen att det bästa är att gå med i Nato. Det är givetvis så att vi ska ha ett nära samarbete med Nato. Vi sverigedemokrater är vänner av Nato och tycker att Nato är en jättebra organisation att samarbeta med. Men att gå från det till att bli fullvärdig medlem innebär att vi skapar en geopolitisk instabilitet i vår del av världen. Om man verkligen tar svensk säkerhetspolitik på allvar måste man också beakta vad omgivningen tycker och tänker – vilka åtgärder som kommer att vidtas och vilka konsekvenser det kommer att få – när vi fattar beslut här. Det tycker jag är det viktigaste. 102 (V): Sedan tid som utrikesminister ger ekonomiskt stöd till den amerikanska tankesmedjan . Tankesmedjan arbetar med globala säkerhetsfrågor och transatlantiskt samarbete. Bland övriga bidragsgivare finns bland andra Nato, en lång rad Natoländer, flera stora oljebolag och oljeproducerande länder samt den svenska vapentillverkaren . har, kort och gott, nära band till Nato och oljeindustrin. ser inte Nato eller Natoanknutna tankesmedjor som en del av freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. Därför föreslår vi att tas från och andra liknande organisationer. I stället bör de användas för att minska de säkerhetspolitiska hoten på ett annat sätt. är ett säkerhetspolitiskt hot, först och främst mot alla i som motsätter sig styret i Kreml eller som inte passar in i det samhälle som vill bygga. För ryska hbtq-personer, feminister, urfolksföreträdare, miljörörelser och vänsteraktivister är den egna regimen i Kreml ett dagligt säkerhetshot. imperialistiska politik utgör också ett direkt hot mot befolkningen i flera grannländer – mot , , och länderna i . I tredje hand utgör Putins regim ett säkerhetspolitiskt hot mot och ett hot som måste tas på allvar. Men om utvecklas i en mer demokratisk riktning kommer det också att utgöra ett mindre säkerhetspolitiskt hot. Därför behöver den ryska oppositionen – inte några fejkade partier utan den riktiga och modiga oppositionen, bestående av hbtq-aktivister, feminister, människorättsförsvarare och miljökämpar – omvärldens stöd. Att stödja dem är att stödja en demokratisk utveckling i och att förbättra säkerheten i omvärlden. Därför vill trappa upp det svenska stödet till det ryska civilsamhället med en årlig stegvis ökning med för det anslag som kallas Samarbete inom . Totalt blir ökningen . Världsfacket rankar 142 av världens länder utifrån graden av respekt för de mänskliga rättigheterna i arbetslivet. graderas till en trea på en femgradig skala, vilket betyder att det sker regelbundna kränkningar av fackliga rättigheter. Det är i princip omöjligt att organisera en laglig strejk, vilket gör att det är svårt att sätta press på arbetsgivare i förhandlingar. Under förberedelserna inför i dog 70 byggnadsarbetare. Migranter från och lockades med löften om löner som i många fall aldrig infriades. Vittnesmål om bluffkontrakt, uteblivna löner och bestraffningar mot dem som vågade protestera var vanliga. Inför för herrar 2018, som också hölls i , omkom minst 21 arbetare på byggen, enligt det globala byggfacket . står upp för rätten att organisera sig fackligt överallt i världen. Att få organisera sig i fria och oberoende fackföreningar är en grundläggande mänsklig rättighet. I den nuvarande resultatstrategin för stöd till demokrati, mänskliga rättigheter och miljö i –2018 nämns varken fackliga rättigheter eller arbetstagares rättigheter. Denna brist bör regeringen åtgärda när strategin nu ska förnyas. Även press- och yttrandefriheten har inskränkts kraftigt . Massmedier med stor räckvidd är hårt kontrollerade av regimen. Regimens effektiva propagandaarbete förser medborgarna med den information och det budskap som anpassats efter regimens intressen. Kritiska röster censureras, och oberoende journalister som försöker förmedla en objektiv bild riskerar repressalier. I det pressfrihetsindex som Reportrar utan gränser presenterar hamnar på plats 149 av 180 undersökta länder 2019. Under Putins styre har den ryska regimen stiftat flera nya lagar som inskränker medborgarnas frihet på nätet. Internetoperatörer är tvingade att lagra sina användares internettrafik och tvingas samarbeta med säkerhetstjänsten. Mängder av hemsidor har blockerats, och det har blivit olagligt att i sociala medier uppmana till deltagande i demonstrationer som ännu inte har fått tillstånd. ser med oro på utvecklingen i och menar att det krävs ett tydligt agerande från sida. Regeringen bör därför tydligare prioritera värnandet av press- och yttrandefrihet i resultatstrategi för . togs ytterligare steg mot att inskränka friheten på internet när lagen om ett suveränt internet antogs. Lagen som ger myndigheterna ännu större möjlighet att totalt begränsa de ryska användarnas möjlighet till ett fritt internet är, likt mycket slutna internet, ett försök att skapa ett likadant. Enligt den ryska organisationen tillvaratar ryssarnas digitala rättigheter, är säkerhet bara en förevändning för att ytterligare öka kontrollen över den ryska befolkningens kommunikation och inhämtning av information. ska som enskilt land såväl som medlem i EU och FN verka för att stärka friheten på internet i , tycker vi. Samvetsfånge är den som har fängslats efter att på fredlig grund ha uttryckt sin åsikt. Att fängsla någon på grund av deras åsikt är ett tydligt brott mot de mänskliga rättigheterna.