prot · H60964 · 2019-03-13 00:00:00 — vice talmannen meddelade att (KD) avsagt sig uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna avsägelse. vice talmannen meddelade att (S) avsagt sig uppdraget som suppleant i . Kammaren biföll denna avsägelse. § 2 Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som suppleant i . vice talmannen förklarade vald till § 3 Utökning av antalet suppleanter Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i skulle utökas från 80 till 87. Kammaren medgav denna utökning. § 4 Val av extra suppleanter Val av extra suppleanter i företogs. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till § 5 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2018/19:118 Interpellation 2018/19:118 Återvändande IS-terrorister av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. § 6 Anmälan om granskningsrapport vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till finansutskottet: RiR 2019:8 Köp på saklig grund – myndigheters skydd mot förtroendeskadliga närståendetransaktioner § 7 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2018/19:12 och 54 till skatteutskottet 2018/19:56 till civilutskottet 2018/19:62 till finansutskottet 2018/19:63 till utrikesutskottet 2018/19:64 till miljö- och jordbruksutskottet 2018/19:66 och 71 till justitieutskottet § 8 Ärende för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2018/19:SoU12 Stöd till personer med funktionsnedsättning § 9 Extra ändringsbudget Kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken betänkande 2018/19:FiU33 Extra ändringsbudget Kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken (prop. 2018/19:46) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 31.) § 10 Möjlighet för företag i att driva värdepappersrörelse utan krav på tillstånd betänkande 2018/19:FiU35 Möjlighet för företag i att driva värdepappersrörelse utan krav på tillstånd (prop. 2018/19:44) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 31.) § 11 Kompletterande bestämmelser till EU:s hamntjänstförordning betänkande 2018/19:TU8 Kompletterande bestämmelser till EU:s hamntjänstförordning (prop. 2018/19:39) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 31.) § 12 Kompletterande bestämmelser till lagen om tobak och liknande produkter betänkande 2018/19:SoU17 Kompletterande bestämmelser till lagen om tobak och liknande produkter (prop. 2018/19:43) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 31.) § 13 Kommissionens meddelande om den inre marknaden i en värld som förändras Kommissionens meddelande om den inre marknaden i en värld som förändras Kommissionens meddelande om den inre marknaden i en värld som förändras (COM(2018) 772) 1 (SD): Anledningen till att jag är först ut i denna debatt rörande kommissionens meddelande om den inre marknaden i en värld som förändras är som bekant att var ensamma om att inkomma med en reservation i ärendet – en reservation som på intet sätt var sprungen ur protektionism eller okunskap rörande den inre marknadens fördelar för svenska företag och svensk ekonomi, även om detta sannolikt kommer att indiceras av andra i denna talarstol. förespråkar fri och öppen handel. Däremot är vi som bekant kritiska mot stora delar av den överstatliga stat som EU har kommit att utvecklas till, men det är en kritik som aldrig har grundat sig i frihandel eller syftet med den inre marknaden. Tvärtom står vi bakom unionens exklusiva rätt att stifta frihandelsavtal, då det är både en förutsättning för tullunionens existens och en sann fördel att vi med en gemensam ekonomi och marknad kan sätta oss vid förhandlingsbordet. Vi ser även värdet i de synergieffekter som skapas av den inre marknaden och uppskattar hur den underlättar för svenska företag att verka inom resten av unionen. Jag är övertygad om att vad jag precis yttrat är någonting som en majoritet i denna kammare kan skriva under på. Vad vi däremot förmodligen inte kan nå konsensus om är framtiden för, och utsträckningen av, den inre marknaden och ärligt talat framtiden för EU i stort och därmed även för . Vi har olika visioner om det framtida samarbetet, fru talman, och valet kommer att stå mellan dem som vill ge bort än mer av makten över från landets medborgare till byråkrater i och oss som värnar om svenskt självbestämmande samt anser att beslutandemakten ska ligga folket nära. Det kommer att stå mellan dem som sätter sina egna ideologiska önskningar om en global värld utan gränser framför medborgarnas säkerhet och oss som på riktigt ser och förstår den utbredda otrygghet och misär som är det oundvikliga resultatet av svaga yttre gränser och uteblivna interna gränskontroller. Det kommer att stå mellan dem som föraktar och önskar sudda ut kulturella och historiska skillnader mellan länder och oss som värdesätter ländernas egen kultur och olikheter. Det kommer att finnas både skäl och möjlighet att återkomma till detta i större allmänhet. Våra väsensskilda bilder av vad som bäst gagnar vårt lands medborgare och deras intressen kommer att göra sig påmind gång på gång i den stundande valrörelsen. Det kommer inte att undgå någon att det är just och våra intressen som vill slå vakt om i valet. Med det sagt, fru talman, ligger knappast de största motsättningarna inför valet på den inre marknaden. Jag gläds till exempel åt att utskottet betonar vikten av subsidiaritetsprincipen, nationellt självbestämmande över företagsbeskattning och att arbetsmarknadens parter ska bära ansvaret för att reglera villkoren på arbetsmarknaden. Trots dessa positiva inslag anser dock att övriga utskottet tar för lättvindigt på de alltmer överstatliga tendenser som kommissionen önskar inkorporera under den inre marknadens flagg. Jag finner det bekymmersamt att utskottets ställningstagande inte svart på vitt fördömer de federalistiska tankarna om bankunion, kapitalmarknadsunion med mera som ryms inom kommissionens meddelande. Vi menar att utskottets ställningstagande inte alls borde öppna upp för missförstånd på grund av otydlighet, allra minst i frågor som rör potentiell fortsatt maktförflyttning. Kommissionens meddelande om den inre marknaden i en värld som förändras Men vad vet jag, fru talman. Kanske är det inte ett missförstånd? Den har trots allt tillsatt en utredning om svenskt deltagande i bankunionen. Kanske är det inte en slump att Alliansen inte vill vara alltför tydlig i sin så kallade kritik mot den sociala pelaren, då man gång på gång låtit inslag av densamma passera utskottet obemärkt. Kanske är det inte svårare än att vissa partier endast önskar blidka väljarna genom att i medierna titt som tätt motsätta sig den konstanta maktförskjutningen mot eller de kommande höjningarna av den svenska medlemsavgiften. Det mesta tyder tyvärr på detta, fru talman. Man kan självklart ha olika åsikter om vår nations vara eller icke vara, men önskvärt vore att man då åtminstone är lika ärlig som Liberalerna med att man är redo att offra vårt självbestämmande på altare. Vi sverigedemokrater kan dock se väljarna i ögonen och på riktigt konstatera att vi alltid gör vårt yttersta för att bekämpa EU:s maktutvidgning, kraftigt sänka den svenska medlemsavgiften och föra makten tillbaka till folket. Det är oväsentligt vilken fråga det handlar om; enligt oss måste man kunna stå bakom det unionen gör bra som man kritiserar det den gör dåligt eller inte borde göra alls. Så även i detta fall rörande den inre marknaden, och därav vår reservation. 2 (S): Den här debatten om prioriteringar i arbetet med EU:s inre marknad kan te sig alldeles onödig eftersom näringsutskottets förslag är att den bara ska läggas till handlingarna – eller så är den hur viktig som helst. Ända har målet för den svenska handelspolitiken varit högsta möjliga grad av frihandel, en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU. Detta har de allra flesta partier i riksdag varit helt överens om. medlemskap i och utvecklingen av den inre marknaden har spelat stor roll både för svenska konsumenter, för svenska företag och framför allt för vår ekonomiska tillväxt. Som arbetstagare och studenter kan vi arbeta och studera var vi vill inom EU. EU-länderna är tillsammans en stark och attraktiv part när vi ska förhandla om frihandelsavtal, och vi får mycket bättre villkor än vad till exempel nu verkar få när de ska förhandla om bilaterala avtal efter att de lämnar EU. Enligt är det låginkomsthushåll i rika länder som tjänar mest på frihandel eftersom varor som framför allt det kundsegmentet köper blir avsevärt dyrare med tullar. De nya reglerna för portabilitet i EU gör att vi kan ta med oss streamingtjänster som Netflix och andra när vi reser. De antagna reglerna mot geoblockering gör att vi kan handla på nätet på lika villkor på hela den inre marknaden. Och jag är övertygad om att i princip alla, utom kanske telefonoperatörerna, uppskattar EU-beslutet om att man inte längre får ta ut några roamingavgifter mellan EU-länder, vilket gör att vi nu kan surfa fritt i andra EU-länder på samma sätt som hemma. Tack, kära EU-politiker, för det! Kommissionens meddelande om den inre marknaden i en värld som förändras Vi är ett litet och extremt exportberoende land, och inte mindre än 1,4 miljoner svenskar har ett jobb att gå till tack vare vår utrikeshandel. ökar exporten i alla län. Det skapar jobb och tillväxt i hela landet. Det är riktigt bra! Ungefär tre fjärdedelar av utrikeshandeln går just till den inre marknaden, så den är livsviktig för svensk ekonomi och vår gemensamma välfärd. Slopade tullar, mindre administration och harmoniserade regelverk har gjort att av alla svenska företag nu är exportföretag, och de allra flesta börjar sin internationella resa på den inre marknaden. Jag vill citera Svenskt Näringslivs regionchef i : ”EU har gett oss helt nya möjligheter att handla och samarbeta inom en av världens största integrerade ekonomier. EU:s inre marknad ger företagare från [och för den delen alla andra län] tillgång till över femhundra miljoner potentiella kunder, och miljoner företag, investerare och samarbetspartners. Genom EU får vi dessutom tillgång till frihandelsavtal med icke medlemsländer, och kan agera på marknader som annars hade varit svårtillgängliga.” Business bedömer att ytterligare ungefär 35 000 svenska företag har exportpotential. Man kan räkna på vad det skulle göra för den svenska ekonomin och tillväxten om detta blev verklighet. Om någon fortfarande skulle tro att det var dumt att gick med i EU och den inre marknaden bör följande fakta beaktas: Vår varuexport till länderna på den inre marknaden har ökat med sedan EU-inträdet 1995. Antalet svenska företag på den inre marknaden har fördubblats . Hur skulle svensk ekonomi och svensk välfärd ha sett ut utan EU-medlemskapet? Trots allt detta ser vi ett uppsving för högerpopulistiska och protektionistiska krafter i . Gång på gång påvisas i olika studier att frihandel gynnar tillväxten, fattigdomsbekämpningen och jobbskapandet. Ändå har vi till exempel som, förutom att vingla hit och dit med krav på utträde och folkomröstningar och senast stanna-kvar-i-EU-pudeln, är minst sagt otydliga i sin linje gällande handelspolitiken och den inre marknaden. Man skriver till exempel i ena sekunden att man är för frihandel – det har vi också hört ledamoten redogöra för här i talarstolen – och i nästa sekund att handelsavtal ska ”prioritera reell industriell tillväxt i ”. Detta håller inte. Man får antingen äta frihandelskakan eller lämna den därhän. Det kan inte vara lätt att som väljare förstå vad egentligen vill med handelspolitiken och med EU. De prioriteringar som kommissionen gör i skrivelsen håller vi i stort med om, men vi socialdemokrater vill betona vikten av att vi själva i riksdag beslutar om vår skattepolitik, att den framgångsrika svenska modellen med starka parter på arbetsmarknaden värnas och att den inre marknaden anpassas till den digitala ekonomin. En annan viktig aspekt, som framför allt alltid framhåller, är att den tillväxt som handeln skapar måste komma alla till del. Vi ser att handelns fördelar gynnar män mer än kvinnor, och där finns mer att göra. Jämställdhet är inte bara rätt; det är också ekonomiskt smart. När kvinnor har jämlik tillgång till ekonomin och arbetsmarknaden leder det till mer hållbar tillväxt och till utveckling. Kommissionens meddelande om den inre marknaden i en värld som förändras Därför har regeringen tagit fram ett verktyg för att analysera handelsavtal, och man har också drivit på arbetet i med att underlätta kartläggning och analyser med att nytt verktyg, Trade and Box. Detta är jättebra, men mer måste göras även på den inre marknaden. Ska högerpopulisterna och protektionisterna få ökat inflytande och förhindra utvecklingen av den inre marknaden och i förlängningen den svenska tillväxten och välfärden, eller ska vi som inser fördelarna med öppenhet och konkurrens få folkets mandat att genomföra de nödvändiga förändringar som behövs för till exempel anpassning till den digitala ekonomin, bättre möjligheter till tjänsteexport och cirkulär ekonomi? Är den här debatten onödig eller hur viktig som helst? avgör väljarna i vilken riktning EU ska gå. Jag hoppas förstås på ett starkt mandat för oss som vill fortsätta driva på för öppenhet och konkurrens. 3 (SD) replik: Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1, då jag missade det under mitt anförande. med socialdemokratiskt styre har vi tydligt kunnat se hur tillväxt mätt i bnp per capita nästan helt har uteblivit. Vi låg i det absoluta bottenskiktet i unionen , och enligt kommissionen spås vi 2019 och 2020 ha den tredje sämsta tillväxten i – detta i då kronan är svag, vår ränta är låg och konjunkturen ännu inte helt har slagit om. Det finns onekligen ett flertal faktorer bakom detta, och vi hinner inte reda ut dem alla här , fru talman. Vad jag däremot skulle vilja lyfta fram är att kommissionen i det meddelande vi debatterar belyser en högst sannolik delorsak, nämligen överimplementeringen av EU-direktiv. Man ”konstaterar att det förekommer överimplementering när det gäller minimikrav för harmonisering av nationella regler på unionsnivå, där medlemsstaterna ställer högre krav än unionsreglerna kräver, något som riskerar att leda till oproportionerliga bördor för enskilda och företag”. Denna problematik, fru talman, bör även ses i ljuset av att halkat efter i regelförenklingsarbetet, vilket innebär en ytterligare börda för vårt näringsliv. såg tidigt denna problematik och har länge motarbetat detta här i , i både motioner och debatter. Min fråga till ledamoten är därför om den beskrivna problembilden rörande överimplementering är något även Socialdemokraterna uppmärksammat och, om så är fallet, hur man ämnar motarbeta detta för att på riktigt säkerställa att vårt näringsliv inte blir lidande till följd av onödig byråkrati och regelkrångel. 4 (S) replik: Tack, , för att du yrkade bifall till reservationen, för då får jag anledning att yrka avslag på densamma! Kommissionens meddelande om den inre marknaden i en värld som förändras Ledamotens beskrivning av den svenska ekonomin är något ensidig. Jag vill påminna om att har den högsta sysselsättningsgraden i hela EU och att vi enligt alla studier är ett av de länder som gynnas allra mest av EU:s inre marknad. Svensk ekonomi går som bekant som tåget. Överimplementering av regler är ibland inte att rekommendera. Men när det gäller till exempel djurskydd, miljöhänsyn, krav på arbetares villkor och annat är jag stolt över att ibland har höga krav. På de områdena är det jätteviktigt. Från svensk sida ser vi ett större problem med länder som inte implementerar de regler som vi har kommit överens om i EU. Detta är också något i texten som ledamoten skulle kunna citera, för det framgår också väldigt tydligt att det är ett av de större problemen. Vi behöver inte bara komma överens om regler, utan vi behöver också implementera dem. 5 (SD) replik: I vår valplattform belyser vi också vikten av att man å ena sidan säkerställer att länder efterföljer de krav som råder, inte minst när det gäller djurskydd, samt att vi försöker exportera den svenska djurvälfärdsmodellen till övriga unionen. Där är vi alltså helt eniga. Vi slår i vår plattform också fast att vi ser värdet i att vi kan bekämpa miljö- och klimatutmaningarna tillsammans genom till exempel gemensam miljöteknisk forskning. Här är vi helt eniga. Det vi kanske inte är eniga om är hur vi här i säkerställer att vårt näringsliv har konkurrenskraftiga förutsättningar och hur vi säkerställer att vi inte överimplementerar regler som vi faktiskt inte har behov av. pratar vi inte om djurvälfärd eller miljöhänsyn, utan vi pratar om sådant som är rent destruktivt för det svenska näringslivet. Inte minst har belyst detta vid ett flertal tillfällen, och belyses det även av kommissionen. Då kvarstår frågorna hur vi säkerställer att vi inte överimplementerar kommande EU-direktiv och hur vi på ett effektivt och aktivt sätt kan säkerställa att vi genomför en regelförenkling här i . Där har vi nämligen hamnat efter, inte minst enligt . Frågan till ledamoten kvarstår: Hur bekämpar vi detta? Hur säkerställer vi att vi inte fortsätter att överimplementera, och hur bedriver vi ett aktivt regelförenklingsarbete här hemma? 6 (S) replik: Jag kan inte tänka mig att ledamoten menar att inte skulle implementera de överenskomna reglerna. Det hoppas jag är klart. Att vi alla jobbar för regelförenklingar för att underlätta för de svenska företagen tror jag också att ledamoten är väl medveten om. Mycket har gjorts, men mycket kvarstår också att göra. Det kan jag hålla med om. Jag måste säga att jag är väldigt förvånad över att ledamoten över huvud taget inte kommenterar den vingliga hållning till EU som jag redogjorde för i mitt anförande och inte heller synen på frihandelns vara eller icke vara, där jag anser att SD har dubbla budskap. Men eftersom jag inte kan ställa någon fråga i min slutreplik kan jag bara konstatera att jag är förvånad över att ledamoten inte kommenterade detta. Kommissionens meddelande om den inre marknaden i en värld som förändras Regler som vi har beslutat om i EU ska implementeras i . På vissa områden behöver vi, som jag har redogjort för, ha ännu skarpare regler, men någon onödig överimplementering är ingenting som vi förordar. 7 (M): Vi har att behandla meddelande om den inre marknaden i en värld som förändras. Världen förändras, och det går rätt fort. Vi ser att handelsfrågorna är uppe på den högsta politiska nivån och att just handel och handelshinder mellan världens stora länder är i hetluften. Lägg därtill den förändrade världsmarknaden vad avser energi och energislag i kölvattnet av att gårdagens fossila energi byts ut mot morgondagens fossilfria. Då är det förståeligt att världen och villkoren för olika länders handel förändras. Ett av våra huvudsyften med att vara med i EU är förutom den viktiga säkerhetsfrågan att man samarbetar med grannar med liknande värderingar och samma syn på demokrati – den gemensamma inre marknaden. Det är en gigantisk handelsplattform med utmaningar men framför allt med möjligheter. De europeiska länderna har en starkare röst i världen tillsammans än varje land för sig. Samarbetet i EU gör att medlemsländerna tillsammans kan söka handelsavtal också med länder utanför EU, som avtalet med som kom på plats. För som litet exportberoende land är tillgången till den stora europeiska marknaden ytterst värdefull. Vi exporterar motsvarande hälften av vår bnp. Exporten är enormt viktig för vår ekonomi. Av vår export går den absolut största delen till EU-länder. Det är inte bara som är beroende av den inre marknaden, utan hela som kontinent är beroende av att vi har låga handelshinder mellan våra länder för att vi ska klara den globala konkurrensen. En väl fungerande handel är grunden, inte bara för välstånd utan för välståndet i hela EU. Därför ser vi det som viktigt att vi nu fortsätter att utveckla den inre marknaden. Det finns tendenser till protektionism inom EU-familjen som måste motarbetas. Här är det viktigt att vi i tydligt visar att vi står upp för den inre marknaden. Alla EU:s länder ska kunna känna sig trygga med att vi alla vinner på samarbetet. Därför måste vi också vårda vårt EU och på samma sätt som då EU kom till förstå värdet och ha respekt för de överenskommelser som gäller. Vi behöver vidare tydligt driva den pågående digitaliseringen – en digitalisering som ytterligare kan riva handelshinder men inte är helt oproblematisk. Digitaliseringen innebär nya utmaningar vad avser att tillse att alla får tillgång till den digitala marknaden men också när det gäller säkerhetsfrågorna, som ser annorlunda ut i en digital värld. Digitaliseringen kommer, rätt genomförd, att kunna effektivisera och spara stora summor genom att göra den gemensamma handeln enklare och billigare. Men det kommer självklart också att tillkomma nya former av brottslighet då marknaden mer och mer digitaliseras. Den brottsligheten behöver vi vara beredda att motarbeta. Här behövs också brett samarbete och gemensamma strategier för att effektivt beivra kriminalitet. Kommissionens meddelande om den inre marknaden i en värld som förändras En omställning till en klimatneutral ekonomi och klimatneutral energi är en av de stora utmaningarna för den inre marknaden. Omställningen måste ske på ett sätt som inte felaktigt styr konkurrensen. Här gäller det att på ett tydligt sätt visar att de länder som ställer om inte ska bli ekonomiska förlorare på detta, utan omställningen ska också leda till ekonomisk utveckling. 8 (V): EU:s 28 medlemsländer och EES-länderna utgör tillsammans EU:s inre marknad. Mellan de 31 länderna ska varor, tjänster, personer och kapital kunna röra sig utan att hindras av tullar, avgifter, diskriminering eller nationella krav. Den inre marknaden är också en av grundbultarna i den ekonomiska och monetära unionen. Integration av den inre marknaden, det vill säga att hindren upphävs, är av stor betydelse för att kapital, företag, tjänster och personer ska kunna flöda fritt, vilket innebär att den inre marknaden stärks. Detta är analysen som man kan utläsa i ärendet. Man påpekar att det fortfarande kvarstår hinder och att länderna måste vara villiga att bryta dessa, så att man får en riktig fri inre marknad. Ärendet bygger på en lägesbedömning om den inre marknaden som utskottet har besvarat. Vi har ställt oss bakom utskottets ställningstagande. Inom det skattepolitiska området konstaterar utskottet att det är viktigt att skydda medlemsstaternas skattesuveränitet och att varje medlemsstat bör hitta en form att säkra välfärden genom att ta ut och använda skatteintäkter på lämpligt sätt. Man påpekar att en alltför extensiv tillämpning av de regler som ger unionen lagstiftningskompetens i förlängningen kan leda till en urholkning av medlemsstaternas suveränitet. Här håller vi med. Utskottet påminner inom det arbetsrättsliga området om att en grundbult för den svenska arbetsmarknaden är att det är arbetsmarknadens parter, i form av arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer, som bär det huvudsakliga ansvaret för att reglera villkoren på arbetsmarknaden. Den svenska arbetsmarknadsmodellen med ansvarstagande parter har varit gynnsam för och inneburit en arbetsmarknad och ekonomi som utvecklats väl . Utskottet vill därför understryka vikten av att olika former av EU-beslut respekterar hur har valt att reglera sin arbetsmarknad. Båda dessa svar pekar på det som vi från anser vara ett grundproblem i skapandet av den inre marknaden. Den inre marknaden är en grundbult, och därför måste vi förhålla olika viktiga komponenter för vårt välstånd till om de utgör ett hinder eller ej för den inre marknaden.