prot · H60959 · 2019-03-05 00:00:00 — Att diskussionen påbörjas om hur en beskattning av flygbränsle kan möjliggöras är rätt väg framåt. 76 (V): Jag lyssnade tidigare på finansministern när hon debatterade här i kammaren. Angående klimatfrågan sa finansministern att våra skolbarn skolstrejkar för att de kräver att vi vuxna ska ta vårt ansvar. Finansministern sa också att det är vår generations största uppgift att lösa klimatfrågan och lämna över en planet till våra barn och barnbarn som de kan leva goda liv på. Jag stämmer helt och fullt in i finansministerns ord från den tidigare debatten här i kammaren. Flygets utsläpp är ju ett område som är väldigt problematiskt ur ett klimatperspektiv. Vi vet att flygets utsläpp har mer än fördubblats bara och kan öka med ytterligare 300–om ingenting görs. Vi i flyger mer än världsgenomsnittet, och om man räknar in både inrikes- och utrikesflyg är de samlade utsläppen ungefär i – lika mycket som våra 5 miljoner privatbilar står för. Detta håller inte ur ett klimatperspektiv. Ett problem med att vi flyger så mycket är faktiskt att flyget inte tar sitt fulla klimatansvar. Det är väldigt billigt att flyga, och det främsta skälet till att det är så billigt är att flyget är subventionerat av våra skattepengar. Flygbranschen betalar till exempel inte skatt för det bränsle man använder, till skillnad mot andra transportslag som betalar skatt för det bränsle eller den el och energi som man använder sig av. har konstaterat att bara detta skatteundantag på bränsle motsvarar en förlust på 200–. subventionerar vi alltså flyget i EU med 200–. I handlar det om en subvention på ungefär 8 ½ miljard svenska kronor. Det här går dock att ändra på. Att flyget har ett skatteundantag för sitt bränsle är reglerat inom det internationella luftfartsorganet . Man antog 1944 den så kallade Chicagokonventionen som slår fast att länder inte får ta ut någon skatt på bränsle för flygningar mellan olika länder. Det är precis här jag vill höra att regeringen har en strategi för att detta skatteundantag ska tas bort. Om regeringen ska kunna ändra någonting under den här mandatperioden är det man måste presentera en strategi. har ett nytt rådsmöte, och mellan och är det för generalförsamling. Generalförsamling hålls inte , och det är på generalförsamlingen, , som kan verka för en förändring av Chicagokonventionen, vilken gör att flyget inte betalar skatt på det bränsle man använder. Det fordras två tredjedelars majoritet, så det krävs alltså inte enhällighet. Men ska kunna samla ihop det är det att börja agera. Därför är jag besviken på det korta svaret från finansministern, fru talman. Finansministern säger att man fortfarande analyserar frågan och att man inte nu kan säga när man har en strategi för att flygets skattesubvention ska avskaffas. När kommer den strategin och i vilket forum? Är det på nu som ni kommer att driva detta, ? 77 Finansminister (S): Jag uppskattar verkligen engagemang i den här frågan, ett engagemang som jag delar helt. Det är helt orimligt som vi har det i världen att det transportslag som är sämst för klimatet är det som vi inte kan ta ut bränsleskatter på. Det är helt orimligt och någonting som vi verkligen behöver förändra. Därför tycker jag att det är så bra att det finns ett så tydligt och bra stöd i för att ska driva den linjen. Dels har vi januariavtalet, dels är det tydligt att står bakom den här delen av januariavtalet, vilket betyder att vi har en betryggande majoritet i riksdag för att ska kunna driva frågan. Vi vet ju att om vi ska komma till rätta med klimatproblemen måste vi också se till att ha rimliga styrmedel så att konsumenter kan göra väl avvägda val. styr vi faktiskt konsumenterna helt fel när vi tar ut klimatskatter på andra transportsätt men inte på det som är sämst för klimatet. Det här är alltså en fråga som vi kommer att driva starkt. En strategi för exakt när, var och på vilka möten som vi bedömer att detta kommer att vara bäst att ta upp utarbetas just . Det görs inte på , utan det görs av dem som är på möten. Men så fort strategin är klar kommer naturligtvis att börja arbeta för att få så många så möjligt att ställa sig bakom förslaget. Exakt på vilka möten detta kommer att ske återkommer vi till. 78 (V): Jag har här i min hand . Det är den summa som finansministern, jag och alla andra svenskar – spädbarn, pensionärer, vem som helst – finansierar flyget med i form av en skattesubvention som innebär att flyget inte betalar skatt på det drivmedel som används vid såväl nationella som internationella flygningar. Och det här är bara den skattesubvention som gäller drivmedlet. Till detta kommer ytterligare subventioner som flygindustrin får både i och internationellt. Förutom att detta är en klimatfråga är det också en finansiell fråga. Det här är ju pengar som skulle kunna användas för att till exempel rusta upp järnvägen, se till att vi har bra nattåg till kontinenten, sänka priserna för tåget, få en bättre kollektivtrafik i hela landet och så vidare. Men ska vi nå dithän måste vi få bort det här skatteundantaget, och jag tycker fortfarande, fru talman, att det inte känns helt övertygande att höra finansministern när hon säger att man fortfarande internt analyserar vilket slags strategi man ska ha och i vilka sammanhang som man ska driva detta. Jag tycker att det är bra att finansministern delar problemsynen och, som jag förstår finansministern, liksom jag vill avskaffa den här subventionen. Men om det ska göras, , är det nu på som slaget står. Det är då har möjlighet att uppnå två tredjedelars majoritet för att ändra i artikel 24 som säger att vi inte får ta ut någon skatt på det bränsle som luftfarten använder sig av. Det är alltså och som mötet i generalförsamlingen äger rum. Ifall man inom regeringen ska fortsätta att analysera en strategi och bestämma sig för i vilka forum som man ska driva den här frågan blir jag verkligen oroad. ska det ske? Jag tror att man då tappar chansen att driva den här frågan. Strategin borde förstås ha varit klar här och . Först gäller det att vinna ett stort förtroende inom EU-kretsar. Där har vi 28 röster, eller 27 om lämnar EU. Sedan handlar det om att bygga ett stort förtroende runt om i världen för att ska ändras. Jag tror att det är fullt möjligt, för Chicagokonventionen kom till strax efter . Då fanns det inget Parisavtal och ingen klimatmedvetenhet. förstår alla det fullkomligt bisarra i att luftfarten inte betalar skatt för det bränsle som man använder sig av. Jag vill ge finansministern en chans till att vara lite tydligare. När får vi se en klar och tydlig strategi för hur ska sätta kraft bakom orden och verka internationellt för att flygets skatteundantag ska tas bort så fort som möjligt? Är det på nu som tänker driva frågan? Jag vill också veta om man kommer att driva den här frågan inom EU. EU har ju ett energiskattedirektiv som säger ungefär samma sak som , nämligen att man inte får ta ut skatt på flygningar. Även det direktivet måste ändras. Då behöver vi en klar strategi. Den borde ha varit färdig . 79 Finansminister (S): Att energiskattedirektivet behöver förändras är någonting som driver hur som helst, för det är gammalt och omodernt och behöver moderniseras utifrån de förutsättningar som vi har . Precis som säger är den regel som finns i från en helt annan tid, långt innan man kände till de klimatförändringar som vi ser . Med den utveckling som vi ser, där klimatförändringarna tycks få snabbare och större konsekvenser än vad vi kanske hade befarat, brådskar det naturligtvis på att genomföra den här typen av förändring. och regeringen har precis samma uppfattning i frågan, nämligen att det här är en förändring som måste komma till stånd. Vi vill naturligtvis se detta så fort som möjligt, men precis som påpekar finns det många länder som behöver övertygas. Här behöver man naturligtvis också fundera på vilket sätt som är allra bäst att arbeta på. Det är bra att man har en väl genomtänkt strategi för hur man ska nå allra största framgång, och en sådan håller just nu på att utarbetas. Jag delar helt uppfattning att detta brådskar. Det kan mycket väl bli så att man kommer fram till att mötet är en lämplig tidpunkt. Det är precis detta som man jobbar med , för att kunna nå framgång. Men det finns verkligen ingen anledning att dra detta i långbänk. Här behöver vi komma framåt, för det är många länder som vi behöver övertyga. Något som dock är bra redan här och är att vi kan se till att den flygskatt som den förra regeringen tillsammans med införde i inte avvecklas på det sätt som föreslogs i , och budgetbeslut i . Det är en viktig väg framåt. kommer också flygskatt att vara någonting som diskuteras på finansministermötet i . Det händer saker även i den delen. Men det bästa vore naturligtvis om man så snabbt som möjligt kunde få till en förändring i . 80 (V): Jag välkomnar att regeringen verkar för att reformera energiskattedirektivet, som EU har. Det är gammalmodigt, precis som finansministern säger. Det är inte anpassat till de utmaningar som klimatförändringen ställer oss inför. Det är bra att regeringen driver de här frågorna och att man diskuterar flygskattefrågan. Det är bra att flygskatten räddas. Som medskick kan jag säga till finansministern att den nederländska regeringen arrangerar ett seminarium om flygets utsläpp och möjligheter till beskattning och borttagning av skattebefrielsen för flygbränsle, om jag inte har missförstått det. Det är viktigt att ställer upp med en stor och tung delegation på den konferensen. Jag skulle vilja ha en bekräftelse från finansministern. Finansministern säger att regeringen arbetar med att ta fram en strategi för hur skattebefrielsen för flyget ska avskaffas. Kommer vi att få en sådan strategi presenterad från regeringen, och kommer den att presenteras i närtid? Det tycker jag vore väldigt viktigt att få ett konkret besked om. Om det inte är på mötet i som man förväntar sig att få igenom det här reformförslaget vet jag inte vilket sammanhang som regeringen kan tänka sig kan vara mer lämpligt. Men det får finansministern svara på. Precis som finansministern sa tidigare är klimatförändringen vår generations största uppgift. Vi måste se till att klimatfrågan finns med i alla beslut som vi politiker fattar. Det gäller inte minst att se till att flyget tar sitt klimatansvar och att vi flyger mindre och transporterar oss på ett hållbarare sätt. En borttagning av skattesubventionen är en väldigt viktig del i det. 81 Finansminister (S): Jag vill tacka för interpellationen och för interpellationsdebatten. Det känns väldigt bra att det finns ett så brett stöd i riksdag för att vi behöver vidta ytterligare åtgärder för att ta itu med klimatutmaningarna. Det finns en bred riksdagsmajoritet för en helt annan politik än den som , drev igenom i sitt budgetbeslut och som innebär en veritabel slakt av miljöbudgeten. Det är en väldigt gammalmodig och tillbakablickande politik. Därför är det viktigt att det finns en majoritet i som vill göra någonting annat, nämligen ta ansvar för klimatet här och , inte minst för kommande generationers skull. För att det ska lyckas är det viktigt att vi ser till att genomföra en klimatomställning som det är möjligt för hela samhället att vara med på, oavsett vilka inkomster man har och var i landet man bor. Vi ska genomföra en förändring som alla kan vara delaktiga i. En viktig del är naturligtvis att vi får en rimligare beskattning av flygbränslet och att den subvention som finns inte kommer att finnas . Men det kräver att man får till förändringar i de internationella regelverken, och det är någonting som den här regeringen kommer att arbeta för. Exakt hur vi ska göra det på allra bästa sätt jobbar vi med här och . Vi kommer sedan naturligtvis att kunna visa vilka åtgärder vi vidtar och på vilket sätt allteftersom detta blir klart. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 20 Svar på interpellation 2018/19:71 om höjda löner för polisen 82 Statsrådet (S): har frågat mig om jag avser att genomföra beslut om en särskild lönesatsning för svensk polis och hur jag avser att säkerställa att den särskilda lönesatsningen leder till de ökade löner som varit intentionen med satsningen. I den budget som beslutades avsattes till polisen för förbättrade villkor. Som säkert har konstaterat har anslag ökats i enlighet med den budget som har beslutat om. Det är också allmänt känt att delegeringen av anställdas arbetsvillkor inom staten är långtgående. Det har rått enighet i om denna princip . Av justitieutskottets betänkande avseende utgiftsområde 4 Rättsväsendet framgår följaktligen att medlen ska fördelas av , som ska samråda med berörda parter inom . Regeringen är fast besluten att fullfölja den stora resurssatsningen på och utvecklingen av . Attraktiviteten i polisyrket ska förstärkas. Förutom mer resurser måste också få stöd från andra myndigheter i till exempel arbetet med våra utsatta områden samt en effektivare lagstiftning för brottsbekämpning. Jag är övertygad om att parterna kan förvalta de ökade resurser som fått så att organisationen ges möjlighet att utveckla löner och andra villkor i förhandlingar med arbetstagarorganisationerna. Det pågår ett arbete inom tillsammans med samtliga arbetstagarorganisationer för att göra myndigheten än mer attraktiv som arbetsgivare. Det är viktigt för att få färre att sluta sin anställning och för att få fler lämpliga sökande. Jag kommer naturligtvis att följa upp hur använder sitt anslag. Jag kommer också att följa upp myndighetens arbete med att öka attraktiviteten som arbetsgivare. Jag och regeringen agerar med kraft på flera fronter, men själva lönebildningsprocessen ska, som framhåller, skötas av i samråd med berörda parter på arbetsmarknaden. 83 (M): Tack, ministern, för svaret! Jag har skrivit interpellationen mot bakgrund av att vi har en besvärlig situation i vad gäller just tryggheten och kanske framför allt den växande otryggheten. Allt fler människor i vårt fantastiska land känner sig otrygga när de går hem från bussen, när de går till skolan eller är i skolan eller när de befinner sig på sin arbetsplats. Vi såg tyvärr hur dödskjutningarna i slog rekord. Där rättsstaten tappar kontroll breder just otryggheten ut sig. Den här regeringen är nu inne på sitt femte år. Man har under de år man har varit vid regeringsmakten höjt skatter med . Vi kan ändå konstatera att antalet poliser är detsamma som när regeringen tillträdde. Jag ska säga någonting positivt om interpellationssvaret. Regeringen har satt upp en lovvärd ambition att öka antalet poliser. Det är helt uppenbart oavsett vart man än reser någonstans i , vilka poliser man än träffar och vilka människor som helst som är anställda inom . De vittnar också om detta. Det finns mycket stora behov kopplat till en växande otrygghet men inte minst därför att vi haft en väldigt kraftig befolkningsökning. Allting annat hade varit märkligt. Men som med så mycket annat som är viktigt är det också svårt. Det svåra här är inte att säga att man ska ha fler poliser. Det är att säkerställa att så också blir fallet. Här är det tyvärr mycket som pekar på att vad vi ser just nu är något av en läckande hink. Det är glädjande att allt fler vill bli poliser. Men det är ändå alltför många som väljer att lämna det viktiga yrket . var det 48 poliser som slutade av andra skäl än att gå i pension. Det var 48 stycken. Av dem var hälften . De borde ha många framgångsrika och viktiga år framför sig i polisyrket men väljer i stället att göra någonting annat i livet. Det är klart att samhället förändras. Man går kanske inte längre ut med guldklockan efter att ha jobbat . Men detta är helt enkelt för dåliga siffror. Det är inte bra. Det kommer att skapa väldigt stora problem för att nå upp till den ambition vi har om fler poliser. Pengar betyder inte allting. Men jag tror att det för många som står och gör sitt karriärval inte är oväsentligt vad de faktiskt får i plånboken . Där är det så som ministern mycket väl känner till att så sent som fattade beslut i budgeten om att genomföra en särskild riktad lönesatsning till landets poliser. Det är inga småpengar det handlar om. Fullt utbyggt skulle det i genomsnitt innebära ett tillskott om per polis och månad. Det kommer som sagt inte att lösa alla problem. Men det kommer att vara viktigt för att de i varje fall inte ska söka sig bort ifrån polisyrket utan stanna kvar några extra år. Jag blir lite bekymrad när jag läser interpellationssvaret. Frågan är inte om har fått de här pengarna eller inte utan: Kommer pengarna att gå till det som var tänkt, löner, eller någonting annat? Jag undrar om kan garantera att de medel som anslagit verkligen kommer att gå till det som var tänkt, höjda polislöner, och ingenting annat. 84 Statsrådet (S): Tack, , för interpellationen! Den ger tillfälle att reda ut en del av den osäkerhet som har skapats. I debatten har man låtit påskina att regeringen på något sätt fördröjer, försvårar eller inte betalar ut pengar i enlighet med beslut. Så är inte fallet. De pengar som har beslutat om har redan utbetalats till . Det är precis som säger. Det är kraftfulla satsningar vi gör och på . Ambitionen är att få polisorganisationen att växa både i antal och i attraktivitet. Det är ändå positivt. blir den politiska debatten väldigt polariserande. Men det finns också ett stort värde i att en bred majoritet i riksdag vill göra kraftfulla satsningar på polisen och kommer att genomföra det som också möjliggör bättre villkor. Inte bara regeringen har den ambitionen. Vi har också gjort en överenskommelse i 73 punkter där attraktiviteten för polisanställda är en viktig del av överenskommelsen. Det blir ett viktigt arbete . Det blir lätt till en fråga om jag eller regeringen kan garantera hur en viss lönebildning ska gå till. Där måste man vara lite försiktig som statsråd om man inte vill bryta mot principen om hur lönebildning går till. Det är lite grann underförstått. Man måste ställa sig frågan om har övergivit den inställning som har haft , , att parterna sköter lönebildningsprocessen. Vi ska inte tro att eller för den delen regeringen är bäst på att avgöra för en så komplex organisation som . När den ska växa med 10 000 fler polisanställda och bättre villkor är det otroligt viktigt att myndigheten har möjlighet att i förhandlingar med parterna avgöra hur attraktiviteten bäst förbättras. Det är den som har kontroll över de lokala förutsättningarna. Det handlar inte bara om löner. Det är villkor, semestrar, arbetstidsförläggning och många frågor som kommer in i arbetet för att göra polisyrket mer attraktivt. Jag ska lite sticka ut hakan här. Man kan välja att offentligt utvärdera regeringens insatser för polislönerna. Man kan jämföra med med den förra borgerliga regeringen för polislönerna. Man kan jämföra med under den borgerliga regeringen med för oss. Jag utmanar gärna . som vi har suttit när vi kommer till val nästa gång kommer polislönerna att ha ökat rejält i därför att attraktiviteten måste bli bättre i för att det ska vara ett attraktivt yrke och för att vi ska nå målet om 10 000 fler polisanställda. Det kommer att vara offentlig statistik där man kan följa om polislönerna har gått upp eller har gått ned och ifall de har ökat mer eller . Det kan man göra i stället för att misstänkliggöra och ständigt försöka hävda att den andra sidan inte gör det de säger. Vi säger att vi ska öka attraktiviteten och förbättra villkoren. Det vore nog bättre för att det finns en enighet i den här salen om inriktningen och att vi låter både arbetstagarorganisationer och arbetsgivarorganisationer i statens största myndighet sätta löner i . Jag hoppas att står fast vid det som har sagt om detta. 85 (M): Jag är övertygad om att inrikesministern har hört talas om ordspråket att det är svårt att sitta på två stolar . Det var vad vi precis fick uppleva i ministerns anförande här och . Å ena sidan ska politiken tydligen inte lägga sig i och ha några som helst synpunkter på hur lönebildningen går till eller anslagen till myndigheten. Det var kontentan här. Å andra sidan är det tydligen regeringens förtjänst att polislönerna ändå har ökat . Jag tror att ministern får fila lite på sitt svar. Det handlar inte om mig, . Det gör inte det. Det handlar inte heller om eller regeringen. Det handlar om våra poliser. Det är en grupp som utför väldigt viktiga insatser. Jag skulle säga att den är underbetald kopplat till det arbete, det ansvar och de risker som den ofta tar. antog en budget där en majoritet av kammarens ledamöter sa: De här pengarna ska gå till polislöner och ingenting annat. När det sedan gäller den exakta fördelningen av detta, vem som ska ha vad, om det ska vara baserat man har varit i yrket, på geografi eller på befattning och kompetens är det självfallet någonting som vi, ledamöter, eller för den delen statsråd i , inte ska ha några synpunkter på. Men vi öronmärker pengarna just till löner. Detta är en viktig skillnad, och jag är helt övertygad om att ministern egentligen inser detta. Det är vad frågan handlar om. Så länge som medlen inte är öronmärkta kan de gå till löner eller till utrustning, lokaler eller vad det nu kan vara. Det är här som skon klämmer, för så länge som och regeringen inte pekar och säger att pengarna ska gå till just löner finns risken att de går till någonting annat. Det tycker jag vore väldigt tråkigt, inte bara därför att det skulle utmana det beslut som har fattat – det är egentligen en petitess i sammanhanget – utan därför att det skulle innebära att tusentals poliser runt om i inte får den löneökning som har fattat beslut om och som jag tycker att de ska ha. De förtjänar det. Jag vill återigen ställa min fråga till inrikesministern: garantera att pengarna går till just det som har fattat beslut om – till löner till våra poliser och inte till någonting annat i ? Det är precis det som denna debatt handlar om. För detta skulle det till exempel kunna krävas att man tydliggör en sådan sak i ett regleringsbrev. Regeringen kan fatta beslut om det och styra ramarna för sina myndigheter. Sedan kan förhandlande parter sköta resten. Men det är precis detta som måste till om regeringen nu tycker att våra poliser ska få den löneökning som de inte bara har rätt till och förtjänar utan som också har bestämt. Det är min fråga till . 86 Statsrådet (S): Det är viktigt att lyssna på vad interpellanten säger eftersom han å ena sidan säger att man lovar en viss summa i löneökning, å andra sidan att parterna ska förhandla om vem som ska få löneökningen och hur mycket det ska vara. Det hänger inte riktigt ihop. Jag tycker att det är bra att utvecklingen i debatten går mot att det är anslag som går till myndigheten och att det är parterna som förhandlar om villkoren. Då har vi kommit långt, för då försvarar man den princip som har gällt för hur man ska jobba med myndigheter och vilket ansvar parterna har för att sätta lön. Det blir knepigt om man gör på ett annorlunda sätt. vill gärna hoppa över detta, men man kan konstatera att anslag till myndigheten spelar stor roll för löneutvecklingen. med en socialdemokratiskt ledd regering har polislönerna i genomsnitt ökat med , medan de tidigare ökade i långsammare takt. Jag tycker att det är bra att polislönerna nu ökar, och det gör de därför att vi ger polismyndigheterna ökade resurser. Annars finns det inga möjligheter att vare sig höja lönerna eller att jobba med andra villkor för polisen. Jag tycker också att det är bra att den här debatten har klargjort vad som gäller efter den osäkerhet som uppstod inte minst efter agerande om att det fanns något slags vilja hos regeringen att hålla inne de pengar som har beslutat om. har vi klargjort att pengarna har gått till myndigheten och att det är myndigheten som ska förhandla om löneutvecklingen. Jag tycker att det är en bra princip. Jag kommer att fortsätta att slåss för bättre villkor för poliserna så att de får bättre förutsättningar men också så att de kan växa som organisation.