prot · H70949 · 2019-12-11 00:00:00 — Det är klart att det som har hänt i vår omvärld – att länder sedan slut med vapenmakt har flyttat gränserna i – väcker frågor. När länder som söker samarbete, frihet och fred blir hotade av andra länder och när länder som självständigt vill forma sin utrikespolitik blir intimiderade och skrämda för att de har en annan politisk uppfattning är det klart att vi har ett nytt politiskt landskap som kräver en annan försvars- och säkerhetspolitisk diskussion. Vi kan se att det politiska påverkansarbetet har påverkat val i . Vi kan också se att det som har varit syftet med en del av politik – att söndra EU, att splittra Nato och att bryta upp länder – till viss del har ändrats. I en sådan situation hade man förutsatt att regeringen hade tagit alla möjligheter den hade att öka den svenska försvarsförmågan, men bilden är tyvärr en annan. Både det militära och det civila försvaret behöver rustas på ett sätt som denna försvarsbudget faktiskt inte ger möjlighet till. Försvar och samhällets krisberedskap Om man rekapitulerar lite av historien måste man konstatera att i två försvarsuppgörelser tillsammans med allianspartierna har drivit regeringen framför sig för att kunna förstärka budgeten på ett sådant sätt att försvaret ska kunna öka sin förmåga. Jag kan dock konstatera att det trots de stora satsningar som gjorts kan komma att behövas mer satsningar. Vi måste också se att den KD-M-budget som antogs gjorde betydande förstärkningar av försvaret, men fortfarande räcker inte resurserna. Det är därför vi moderater i denna budget gör en satsning som saknar motsvarighet med 4,2 miljarder . Detta belopp kanske inte heller räcker, men det ger i alla fall en plattform för försvaret att fortsätta att utveckla sina verksamheter och att bygga nya förband i stället för att spara. I ett läge där Försvarsberedningen har arbetat och i allt väsentligt kommit överens om den politik som man vill driva och om den förbandsverksamhet man vill ha är det olyckligt att regeringen när utredningen ska undertecknas agerar på ett sådant sätt att flera partier hoppar av beredningen och inte skriver under den. Det unika är att skälet till att dessa partier inte skriver under inte är att de inte ställer sig bakom Försvarsberedningens rapport utan tvärtom att de ställer sig bakom den. Det är en märklig situation – man har en regering som man inte kan lita på när det gäller dessa frågor. Eller som finansministern sammanfattade det hela i samband med diskussionen: Det finns andra samhälleliga behov. Men det slutar inte där. I regeringens försvarsberedning, som hade höga målsättningar när det gällde att inte underfinansiera, blev underfinansieringen när allt var sluträknat enligt Försvarsmakten 55 miljarder . I ett läge där Försvarsmakten borde öka takten och bygga nya förband sysslar försvarsledningen i stället med att plocka ut delar ur den gemensamma försvarsberedning som hade i princip alla partier bakom sig. Det är olyckligt. Vi behöver förstärkningar här och , men i stället får vi vänta på de satsningar som försvaret behöver. Regeringen har mycket att reda upp, tycker jag. Det finns många där ute, både i Försvarsmakten och i denna kammare, som undrar hur regeringen ska lösa dessa frågor. Jag noterar också att ansvarigt statsråd är med och debatterar i nästan varenda budgetdebatt. Detta gäller dock inte försvarsutskottet, där det kanske finns fler frågor än i något annat utskott. Försvarsministern prioriterar att vara på ett annat ställe, och jag beklagar det. Det kanske också visar hur prioriteringarna sker. Om regeringen hade menat allvar med att sätta försvaret främst hade man börjat med några snabba och relativt billiga åtgärder. Låt mig exempelvis ta upp detta med psykologiskt försvar. Det är en fråga som vi väckte , när jag var ny i detta utskott. Det är en viktig fråga för att skapa en bredd och en förståelse för de hot och utmaningar som försvaret och samhället står inför. Frågan är initierad, men väldigt lite händer. En annan fråga är en som aktualiserades , nämligen frågan om samarbetet mellan näringsliv och försvar. Det var en utredning som många hade väntat på, men när den kom möttes den egentligen av fler frågor än den gav svar på. Vi har väntat , och vi kommer att få fortsätta vänta för att få de svar vi behöver för att kunna bygga ett totalförsvar med näringslivet inkluderat. Försvar och samhällets krisberedskap Varför blev det så? Jo, för att regeringen i direktivet till utredningen hade gett instruktioner om att man inte fick lägga fram de förslag som man möjligtvis hade velat lägga fram. Ett tredje exempel på regeringens bristande förmåga att vidta de åtgärder som är möjliga att vidta handlar om frågan om ett cyberförsvar. Ett nationellt cybercenter är en viktig del för att finna hot och täcka säkerhetsbrister. Vi vet också att framtidens krig i många meningar kommer att ske på nätet och att det kommer att ske digitalt. I Global Cybersecurity Index rankades som världens femte mest digitaliserade land. Men när det gäller hur vi klarar den digitala säkerheten – vår cybersäkerhet – hamnade vi på plats 32. Detta visar i någon mening att vi är ett väldigt digitaliserat land men att vi inte har hängt med i utvecklingen vad gäller säkerhet, vilket resulterar i att vi är otroligt exponerade. Vi är väldigt digitaliserade men dåligt försäkrade mot intrång. Även detta är en fråga som regeringen hade kunnat ta tag i tidigt och där man hade kunnat vidta större åtgärder. Men som finansministern konstaterade: Det finns andra samhälleliga behov. Låt mig säga något kort om JAS. Regeringen har i budget efter budget kommit till försvarsutskottet och velat ha ett bemyndigande att kunna sälja JAS. har år sagt att regeringen inte får det, då försvarsutskottet vill ha möjligheten att bedöma hur den totala försvarssituationen ser ut. Det är ändå vi i utskottet som är ytterst ansvariga, och då bör vi ha såväl information om som rådighet över den materiel som vi är satta att förvalta. Det som har hänt är kanske lite märkligt. Den majoritet som har funnits i försvarsutskottet har fallit, vilket faktiskt gör att det blir svårare för oss i försvarsutskottet att ha rådighet över vår materiel och att ha möjlighet till insyn i vår roll som granskare av regeringen. Detta är att beklaga. Jag ska till slut säga någonting om personalbemanningen, för jag tror att detta är en av de viktigaste frågor vi har för att kunna bygga ett försvar som är starkt och kompetent. I budgeten berörs denna fråga väldigt hastigt. När man frågar en socialdemokrat eller någon annan regeringsföreträdare är svaret alltid värnplikt. Men vi bygger inte en stark officerskår bara genom värnplikt, utan vi behöver även ha andra delar. Man kan konstatera att det inte finns några nyheter i de förslag som läggs fram i budgeten. I ljuset av att det är fler officerare som slutar än som anställs i försvaret borde det gå att konstatera att de åtgärder för att öka antalet officerare som inte har fungerat inte borde fungera heller. Jag tycker att det i någon mening är en sammanfattning att regeringen inte har åtgärderna, kraften eller viljan att bygga försvaret starkt. Därför yrkar jag bifall till reservation 4. 143 (L) replik: Försvar och samhällets krisberedskap Det är riktigt att och Liberalerna har ett budgetsamarbete om försvaret och en överenskommelse , precis som under hela förra mandatperioden hade ett långvarigt samarbete med samma regering. Det ska dock sägas att detta var på väsentligt lägre ekonomiska nivåer. sa att försvaret är underfinansierat med 55 miljarder. Jag vill säga att det nu ska bli föremål för analys i vilken mån det verkligen finns diskrepans i den omfattningen mellan Försvarsberedningen och Försvarsmakten. Det enda som säkert har förändrats, fru talman, är de 3,8 miljarder som är skillnaden mellan prisläget 2019 och den löne- och prisomräkning av försvarsanslaget som sker med automatik. Det är 3,8 miljarder till 2025, det vill säga . Någon på Försvarsdepartementet räknade ut att det totala försvarsanslaget kommer att uppgå till ungefär 750 miljarder. I ljuset av det, fru talman, är 750 miljoner en oerhört liten summa, så liten att den knappt ens kan räknas som felräkningspengar. 144 (M) replik: Det jag sa i mitt anförande var att Försvarsmakten hade uppgett en siffra på diskrepans på 55 miljarder, detta . Problemet, fru talman, är att vi inte riktigt vet vart pengarna har försvunnit eller var de saknas. Därför hoppas jag att delar min uppfattning att det hade varit smakfullt om försvarsministern hade varit här och kunnat reda ut en del av de här frågorna. Delar den uppfattningen? Den andra delen är att när man har en underfinansiering bör man givetvis fundera på det som mycket förtjänstfullt tog upp, nämligen att vi först måste reda ut finanserna. Att kasta goda pengar efter dåliga löser ju inga problem. Den andra fråga jag måste ställa till blir därför: I denna budget förstärker vi budgeten bara med en halv miljard. Tror att en halv miljard mer till försvaret gör det lättare att lösa de uppgifter som försvaret står inför ? 145 (L) replik: Jag tror att försvarsministern befinner sig på utrikes resa. Jag tycker att det är bra att han personligen är med och deltar i den analys som vi alla är betjänta av, nämligen att reda ut de ekonomiska begreppen. Det är riktigt att har drygt en halv miljard mer på utgiftsområde 6 än vad undertecknad, och Socialdemokraterna har. Men, fru talman, om jag nu läser särskilda yttrande rätt är dessa pengar dedikerade till civilt försvar och inte till Försvarsmakten. 146 (M) replik: Då får du läsa budgeten en gång till, . Delar går till det civila försvaret, men det går också stora delar till det militära försvaret. Försvar och samhällets krisberedskap Jag uppfattade ändå replik som att han delar uppfattningen att det hade varit tacknämligt om försvarsministern hade varit här, eftersom vi har många frågor som vi kanske inte kan finna svaren på här . Detta är också en fråga som jag får många samtal om från försvarsmaktsanställda, och jag har svårt att svara på de frågorna. Det gör att det blir en oro, och det är inte bra. Svaret på min fråga till är ju att mer resurser faktiskt gör det lättare för Försvarsmakten att planera framåt. är det inte så att jag misstror . Vi har jobbat ihop i försvarsutskottet, och där har han aldrig tvekat när det gällt att lägga pengar till försvaret. Det kanske är så, , att vi ska rikta vår misstro mot regeringen och inte mot varandra. 147 (SD): debatteras försvarsutskottets betänkande FöU1. Jag tänkte dock lyfta fram en sak som inte debatteras särskilt ofta i dessa sammanhang, nämligen miljöarbete till sjöss. En del av det miljöarbete som sker till sjöss handlar om tillsyn av svavelförordningen. Svavelförordningen är en förordning som begränsar bland annat den tillåtna halten svavel i bränslen. Förordningen är viktig då utsläpp av dessa ämnen bidrar till försurningen av våra hav och till en försämrad miljö i havsnära områden, då i fråga om partikelutsläpp. Svavelförordningen infördes och har haft en stor påverkan på utsläppen . I hamn, som är största, har utsläppen av svaveldioxid minskat med , och partikelutsläppen har halverats – siffror som är imponerande och mycket positiva för vår miljö och dess närområden. Det finns som sagt gränsvärden för svavelhalten i det bränsle som används ombord på fartyg. Kraven skiljer sig åt beroende på var i världen fartyget befinner sig. Detta har lett till att fartyg ofta har olika typer av bränsle ombord, både den dyrare lågsvavliga oljan och den billigare högsvavliga oljan. För att kontrollera svavelhalten i bränslet hos fartyg på svenskt vatten används fasta mätstationer samt mätningar i hamn. Om ett fartyg nyttjar otillåtet bränsle ges indikationer om detta vid passage. Nyttjandet av fasta mätstationer har dock ibland sina brister. Då stationernas positioner är kända ges fartygen en möjlighet att byta bränsle innan de passerar dessa mätstationer, men många fartyg har även en rutt som gör att de aldrig passerar någon. Detta öppnar möjligheten för fartyg att nyttja olja med högre svavelhalt än vad som är tillåtet utan att upptäckas. När fartygen ska byta från ett bränsle till en annat tar det tid. Omkoppling ska ske mellan olika tankar, och olja med rätt kvalitet ska pumpas fram. Det kan därför vara svårt att i efterhand avgöra vilken svavelhalt som bränslet håller . Även vid bunkring av bränsle, det vill säga ombordtagning av bränsle, finns det potentiella felkällor. Komplexiteten, kontamineringsrisken och risken för felaktig leverans vid bunkring bidrar till att det med dagens sanktionssystem är näst intill omöjligt att lämna överträdelser till åtal som i sin tur leder till fällande dom. Ärenden som är inlämnade för åtal avskrivs med motiveringen att det inte går att bevisa uppsåt eller att styrka brott, då fartygen inte kontrolleras under färd utan i hamn. Inte sällan byts bränslet när fartyget lämnar hamnen, och risken för att fartyget då kontrolleras är i princip obefintlig. Försvar och samhällets krisberedskap Som jag sagt tidigare är olja med högre svavelhalt billigare än den med lägre svavelhalt. Detta gör att det finns ett starkt ekonomiskt incitament för ett rederi att inte följa svavelförordningen. är Transportstyrelsen tillsynsmyndighet för svavelförordningen. I deras rapport om SECA-direktivet, som är Internationella sjöfartsorganisationens svavelkontrollområde, går följande att läsa: Mätningar som forskare på gjort vid inloppet till hamn visar på att åtta av tio fartyg följer de nya svavelreglerna. Detta betyder, fru talman, att inte gör det, och det är där vi skyndsamt behöver göra en förändring. Myndigheten har dock inte några större möjligheter att genomföra kontroller till sjöss. Dessutom saknar den de befogenheter som krävs när den väl upptäckt någonting som verkar misstänkt. Efterlevnaden, kontroller och en bristande möjlighet till utfärdande av sanktioner har varit ett återkommande ämne i denna kammare, då hitintills inget åtal lett till fällande dom. I en interpellationsdebatt 2017 om den bristande efterlevnaden av svavelförordningen – interpellationen var ställd av moderaten – sa miljöminister följande: ”Som jag har svarat håller jag med honom om att det finns praktiska problem med dagens sanktionssystem, bland annat av utredningsteknisk karaktär, på grund av sjöfartens beskaffenhet. Då fartygen sällan befinner sig på svenskt vatten saknar polis och åklagare en praktisk möjlighet att utreda eventuella brott.” På det problemet, fru talman, har vi hittat en lösning som borde falla alla partier från vänster till höger i smaken. För att uppnå en högre efterlevnad av denna förordning skulle dagens arbetssätt behöva förändras och förbättras. Genom att göra kontroller både till sjöss och i hamn skulle man kunna förbättra möjligheten att ta fartyg som bryter mot regelverket på bar gärning. Det finns många olika sätt att kontrollera vilket bränsle som används vid den givna tidpunkten. Man kan på upp till en kilometers avstånd mäta utsläppet från fartyget med så kallade sniffers monterade på andra patrullerande skepp eller på flygplan, och vid misstanke utföra omedelbara kontroller. Vid dessa kontroller kan man bland annat mäta temperaturen vid förbränning av bränslet, vilken skiljer sig mycket mellan de olika bränslesorterna, ta bränsleprover samt påbörja förhör av besättningen. Att ta ett fartyg på bar gärning är nämligen en av de viktigaste pusselbitarna för att få en fällande dom. På grund av detta är det mycket viktigt att flytta tillsynsansvaret till en myndighet som har en mer anpassad organisation i fråga om befogenheter samt kompetensen och möjligheten att utföra arbetet på plats när det behövs. Här kommer in i bilden. utför en mängd uppgifter i den maritima miljön. De arbetar dygnet runt årets och med en samverkan över nationella gränser. De fick även förstärkta befogenheter som är vitala för att vidta åtgärder vid misstanke om brott. besitter alla de förmågor som behövs för att kunna bedriva ett effektivare arbete för miljön i fråga om tillsynen av svavelförordningen. Försvar och samhällets krisberedskap Med anledning av detta föreslår vi att ansvaret för tillsyn av svavelförordningen överförs från Transportstyrelsen till . Avslutningsvis yrkar jag därför bifall till reservation 5. Jag vill även passa på att visa min uppskattning av ordförande perfekt utförda arbete och önska henne lycka till med kommande utmaningar. (forts. § 10) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KU4 Översyn av ombudsmän () Kammaren biföll utskottets förslag. JuU1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Punkt 3 (Vardagsbrott) 2. res. 2 (M, KD) 84 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:92 S, 59 SD, 29 C, 24 V, 18 L, 15 MP, 2 - 2:63 M, 1 SD, 20 KD Frånvarande:8 S, 7 M, 2 SD, 2 C, 3 V, 2 KD, 1 L, 1 MP (SD) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 5 (Stöldligor) 2. res. 4 (V) 25 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:92 S, 63 M, 60 SD, 29 C, 20 KD, 18 L, 15 MP, 1 - 4:24 V, 1 - Frånvarande:8 S, 7 M, 2 SD, 2 C, 3 V, 2 KD, 1 L, 1 MP Punkt 24 (Karriärvägar och höjda polislöner) 2. res. 26 (M, KD) 83 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:92 S, 29 C, 24 V, 18 L, 15 MP, 2 - 26:63 M, 20 KD Frånvarande:8 S, 7 M, 2 SD, 2 C, 3 V, 2 KD, 1 L, 1 MP Punkt 26 (Beredskapspolis) 2. res. 29 (SD, KD) 80 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:92 S, 63 M, 29 C, 24 V, 18 L, 15 MP, 2 - 29:60 SD, 20 KD Frånvarande:8 S, 7 M, 2 SD, 2 C, 3 V, 2 KD, 1 L, 1 MP Kammaren biföll utskottets förslag. UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Punkt 2 (Statens budget inom utgiftsområde 7) 2. res. 2 (SD) 3. res. 3 (KD) 60 för res. 20 för res. Kammaren biträdde res. 60 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:92 S, 29 C, 18 L, 15 MP, 2 - Avstod:63 M, 24 V, 20 KD Frånvarande:8 S, 7 M, 2 SD, 2 C, 3 V, 2 KD, 1 L, 1 MP Punkt 3 (Internationella biståndsnivåer och /Dacs regelverk) 2. res. 4 (M) 63 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:92 S, 29 C, 11 KD, 18 L, 15 MP, 1 - Avstod:60 SD, 24 V, 9 KD, 1 - Frånvarande:8 S, 7 M, 2 SD, 2 C, 3 V, 2 KD, 1 L, 1 MP , , , , , och (alla KD) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 4 (Prioriteringar inom utgiftsområdet) 2. res. 10 (V) 25 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:92 S, 29 C, 18 L, 15 MP, 1 - 10:24 V, 1 - Avstod:63 M, 60 SD, 20 KD Frånvarande:8 S, 7 M, 2 SD, 2 C, 3 V, 2 KD, 1 L, 1 MP Punkt 5 (Övriga frågor inom biståndet) 2. res. 13 (C) Försvar och samhällets krisberedskap 29 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:92 S, 60 SD, 24 V, 20 KD, 18 L, 15 MP, 2 - Frånvarande:8 S, 7 M, 2 SD, 2 C, 3 V, 2 KD, 1 L, 1 MP Kammaren biföll utskottets förslag. § 10 (forts. från § 8) Försvar och samhällets krisberedskap (forts. FöU1) 148 (M): diskuterar vi hur vi ska använda för försvar och samhällets krisberedskap. av skattebetalarnas pengar är väldigt mycket pengar. Om vi moderater hade fått bestämma hade det faktiskt varit ännu mer. Förklaringen till det är väldigt enkel: Det behövs. I en alltmer osäker omvärld är vår förmåga att klara en kris eller i värsta fall ett krig helt avgörande för vår frihet och vårt oberoende. Demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet och klimatansvar står annars på spel. Det kostar pengar, och det kostar mycket pengar. Det måste det få göra, för alternativet är värre, mycket värre. Det är naturligtvis väldigt bra att det finns en bred majoritet i denna kammare för att försvaret av måste få kosta mer än . Det är mycket bra att innehållet i Försvarsberedningens rapporter samlar en i princip enig riksdag bakom sig. Det finns dock ett litet undantag: Hur mycket mer, i vilken takt ska ökningen ske och, inte minst, hur ska detta finansieras? För oss moderater är det alltid viktigt att ha respekt för skattebetalarnas pengar. Vän av ordning frågar sig kanske varför vill satsa mest av alla partier på försvaret och samhällets krisberedskap. Vad behövs pengarna till? En av statens få och absolut grundläggande uppgifter är att säkra vår frihet och vårt oberoende. En viktig del i det är att vi har ett försvar som kan säkra vår territoriella integritet och ett civilsamhälle som kan stå starkt i kriser och i värsta fall krig. Men försvar och krisberedskap är inte bara ord på papper. Försvaret av och vår krisberedskap består till syvende och sist av människor, varav en del är klädda i uniform och andra i blåställ eller vita sjukhuskläder eller brandmansställ. Alla dessa funktioner och fler därtill utgör det som avgör hur väl vi klarar av en kris eller ett väpnat angrepp mot . Försvar och samhällets krisberedskap Det är av denna anledning som vi i anser att det bör anslås ännu mer pengar till bland annat det anslag som heter Förbandsverksamhet och beredskap. Detta vill vi för att man ska kunna utveckla och säkerställa krigsdugligheten hos samtliga krigsförband som vi har fattat beslut om. Det är avgörande för vår förmåga att försvara oss. Det spelar roll hur många dagar en hemvärnssoldat har tjänstgjort, hur många skarpskjutningar en pansarskyttesoldat har genomfört eller hur många skadeutfall en sjukvårdare har övat på. Precis som allt annat handlar förmåga och kunskap om övning. anser också att mer pengar behöver anslås för anskaffning av materiel och till olika anläggningar. Vi vet att ny materiel kostar pengar. Kanske skulle det kunna innebära att vi äntligen också kan se till att alla soldater och sjömän kan få en personlig utrustning som passar dem, oavsett kön. Så ser det inte , något som min kollega lyft upp vid ett flertal tillfällen. Vi föreslår också ökade resurser för forskning och teknikutveckling. Det behövs om vi ska fortsätta att ligga i framkant inom flera viktiga områden. Sensorer, förarlösa system och så kallade smarta vapen är områden där vi ser att teknikutvecklingen har dragit ifrån oss. Det är inte bara Försvarsmakten som behöver mer pengar utan även andra myndigheter som utgör en viktig del i försvaret av vårt land. är en viktig myndighet som vi moderater vill öka resurserna till. Det finns goda skäl för det. Goda underrättelser är avgörande inte bara för att vi ska upptäcka och undanröja väpnade angrepp utan också för att upptäcka vad vi brukar beskriva som gråzonskonflikter. Där kan både motståndaren och syftet med angreppet vara okänt och oklart. Det gäller även terrorhot som redan riktats mot och utförts i och som fortsättningsvis är en fara mot och oss alla som bor här. En annan myndighet som året om arbetar med vår beredskap och vårt skydd är Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB. Just nu hjälper vi genom MSB de jordbävningsdrabbade i . Det är en viktig insats, precis som alla våra andra internationella insatser i till exempel och . Internationella insatser är viktiga ur ett rent mänskligt perspektiv, men också av en annan anledning. Om vi hjälper andra är sannolikheten större att vi får hjälp den dag då vi behöver det. jobbar i hela olika räddningstjänster på hel- eller deltid med att förebygga olyckor, hjälpa till vid trafikolyckor med mera. Även här är MSB:s roll viktig. Bland annat av denna anledning anser vi i att MSB borde få ett ökat anslag om . Vi är det enda partiet här i kammaren som ser att behoven är större än föreslagen nivå. Vad vill jag då ha sagt med detta? Jo, det är att det är bra att vi här inne är överens om inriktningen för vårt försvar och vår krisberedskap. Men sådant kostar pengar. Om man inte tilldelar resurser till det man vill uppnå kommer man inte att nå ända fram.