prot · H70940 · 2019-11-28 00:00:00 — avstyrker förslaget och framhåller att konsekvenserna av det inte i tillräcklig utsträckning har utretts och beaktats avseende risken för att aktiebolag i större utsträckning kan komma att användas vid välfärdsbrottslighet och annan ekonomisk brottslighet. Enligt myndigheten saknas förslag till åtgärder som skulle kunna begränsa de negativa effekterna av en sänkning av kapitalkravet. delar den kritik och de farhågor som ovanstående remissinstanser ger uttryck för. Vi kan konstatera att liknande kritik framfördes i samband med den förra sänkningen av kapitalkravet. har fått stöd av regeringspartierna i sin kritik av liknande förslag. Naturligtvis är det tillåtet att ändra sig, men står fast vid vår uppfattning att kapitalkravet inte bör sänkas. De negativa effekterna överväger de eventuella positiva effekter som en sänkning medför. Vi anser därför att förslaget i propositionen bör avslås. Sänkta krav på aktiekapital ihop med andra beslut såsom slopade krav på revisorer i små bolag har gjort det enklare för kriminella att använda företag som brottsverktyg. Vi behöver ordning och reda i näringslivet. Det är många som drabbas av den kriminella verksamheten. Det gäller till exempel alla de seriösa företagare som vill göra rätt för sig och som riskerar att slåss ut av aktörer som inte har några som helst intentioner att följa lagar och regler. Jag yrkar bifall till reservation. 13 (S): Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. Vi debatterade frågan . Då frågade man när propositionen skulle komma. levereras den som en del av januariavtalet. Det här är kanske inte det som vi socialdemokrater allra helst skulle vilja göra, men är det som det är. Därför är det inte mycket mer att säga om saken. 14 (C): Tack, , för den underbara bekräftelsen av att det enda skälet till att den här frågan är uppe till beslut är att har lyckats få med den i januariavtalet! Tack för det starka argumentet! bidrog under alliansregeringen –2010 till att aktiekapitalet sänktes, den gången från till . Det sågs av många kritiker som ett stort steg och en kraftig underminering av aktiebolagens ekonomiska ställning. Man ansåg att det genast skulle innebära att bolagen användes för oseriös verksamhet av kriminella krafter. diskuterar vi, som var inne på, organiserad brottslighet och kriminalitet utifrån helt andra premisser än företagsamhet, och det är tur det! Småföretagare, startup-företag och småbolag är inte längre per definition kriminella i samhällsdebatten i , utan tvärtom. Och tur är väl det. Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag Halveringen av aktiekapitalet den gången kan ha bidragit till att antalet nystartade företag ökade rejält, från dåvarande 8 000 bolag till 30 000 bolag. Huruvida det helt och fullt är ett resultat av reformen går inte att veta, utan det kan också bero på den dåvarande alliansregeringens företagarvänliga politik. Men i ju större utsträckning det blir möjligt för människor med normala inkomster och förmögenheter att binda pengar i ett aktiekapital, desto mer accepterat och naturligt blir det att starta och driva ett företag. Precis som sa är det sannolikt så att många av de enskilda firmorna som bildades för länge skulle ha varit aktiebolag. Jag kan bekräfta den bilden med egna erfarenheter. Som väl är har vi för länge sedan lämnat den tid då företagande per definition sågs som något suspekt, speciellt om företaget var framgångsrikt och lönsamt och människor tjänade pengar. Och det behöver inte vara något nytt eller något med stora ambitioner från början, även om det med tiden kan utvecklas till just ett . Eftersom jag själv har arbetat på och bland annat har haft detta bolag som kund kan jag konstatera att Volvos etableringar på olika platser på sannolikt har varit en bidragande orsak just till att vi har så många startup-företag, teknologiföretag och tjänsteföretag där. Ju fler det är – unga, kvinnor, män, invandrare och nyblivna ålderspensionärer – som väljer att starta ett företag, desto bättre för och desto bättre för människorna. Det finns en oro från bland andra som förstås är berättigad för att det finns en risk för att fler bolag kan komma att utnyttjas för ekonomisk brottslighet. Det är uppenbart att det finns risker, speciellt när den organiserade brottsligheten breder ut sig på det sätt som jag beskrev tidigare. Men risker måste alltid vägas mot möjligheter, och i det här fallet väger möjligheterna över. Bland företagarorganisationerna är Företagarna, det vill säga de som främst organiserar dessa bolag, för medan är emot. Det är precis som det var senast aktiekapitalet halverades och resultatet jag nämnde med 30 000 nystartade bolag uppnåddes. Det är inte troligt att vi har fått 30 000 fler kriminella. Om man tycker det måste man säga det till de tjänsteföretag som förväntas bli fler med den här reformen. Det råder, som har konstaterats, stor enighet i riksdag om att det är dags att på nytt halvera aktiekapitalet för ett privat aktiebolag och gå . Det är till och med så att vi beslutade i att regeringen skulle återkomma med ett sådant förslag. Det var senast vi hade ett tillkännagivande på området. Som jag sa inledningsvis: Om inte januariavtalet hade arbetats fram som en grund för regeringsbildningen hade vi förmodligen inte stått här i kammaren och diskuterat denna regelförenkling, som är så bra att endast motsätter sig den. fick vi också bekräftat att det finns tveksamheter från andra partiers sida. Sannolikt hade vi stått här och diskuterat betänkandet Associationsrätt fram på vårkanten och fått till ett nytt tillkännagivande, men det är nu vi ska fatta det historiska beslutet. Är man det minsta intresserad av att främja jobbskapande och det goda företagsklimatet i torde just , och eventuellt andras, invändningar vara ett kvitto på att sju av åtta partier gör rätt. Jag yrkar därför bifall till propositionen och utskottets förslag. Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag Avslutningsvis vill jag säga att det med all önskvärd tydlighet framgår att reglerna om tvångslikvidation och personligt ansvar vid kapitalbrist måste ses över. Det tycker , och det har vi tyckt tidigare också. Alliansregeringen aviserade att detta var något man tänkte göra, och det finns fog för att kritisera den för att man inte gjorde något. Vi hade en hel mandatperiod på oss men gjorde ingenting. När nu ytterligare en halvering görs träder reglerna om tvångslikvidation in ännu snabbare. Det säger sig självt att är en alltför liten summa om man fullt ut ska kunna ersätta gäldenärer. Frågan har aktualiserats i följdmotion, och vi kan bara hålla med, men eftersom det är tack vare och Liberalernas vilja att gå in i konstruktiva samtal och bland annat sänka aktiekapitalet som en av 73 punkter i januariavtalet har vi återigen ett ansvar som partier att se till att reformen genomförs fullt ut, också om det innebär att vi tillgodoser reservation utan att ställa oss bakom den. Man ska kunna lita på som förespråkare och genomförare av bra allianspolitik och som samarbetsparti. 15 (M) replik: Jag tog replik på av två skäl. Det första är för att tacka och , för precis som vitsordade tidigare i debatten är det tack vare som detta har kommit med i JÖK. Jag är ingen stor anhängare av JÖK när det gäller vare dess form eller dess politiska inriktning, men utan hade detta definitivt inte varit med på 73-punktslistan. Sedan kan man alltid diskutera hur mycket förhandlingsvinst det är att regeringen genomför vad har gjort ett tillkännagivande om, men det är en annan sak. Hur Socialdemokraterna beskriver sin syn på detta i debatten leder dock till en annan fråga, som är det andra skälet till att jag tog replik på . Jag kan ha viss förståelse för att JÖK inte inkluderar reformerade regler om tvångslikvidation. Men man kan diskutera varför det inte är med i propositionen. Vilken är syn? Utifrån hur de andra partierna i JÖK ser på frågan, inom vilken tidsgräns tror att vi kommer att få reformerade regler om tvångslikvidation om vi inte gör ett tillkännagivande här ? 16 (C) replik: Tack, , för dina frågor! Ja, att frågan har kommit upp så här tidigt beror just på att vi har fått med detta i januariavtalet som en punkt som ska genomföras snabbt. Vi kunde ha förhandlat om detta , men eftersom även den gången släpptes fram med gul knapp – även tillhörde den grupp som släppte fram som statsminister utan att förhandla om en enda punkt – står vi här och ska genomföra detta. Vad gäller reglerna om tvångslikvidation tror jag att inser att om reformen ska genomföras snabbt kan man inte genomföra allt på en gång. Jag har lyssnat till hur problematiserar om behovet av ett aktiekapital och gör omfattande utredningar om den saken. Finns det ett intresse hos av att samtala med om den saken är det inget som jag kommer att motsätta mig. Jag kommer dock inte att delta. Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag Jag tror att det är viktigt att vi tillsammans sätter hård press på regeringen eftersom vi båda inser att detta är ett bekymmer. Jag tror att man kan tolka på ungefär samma sätt. Om han inte gillar detta utgår jag från att kommer att vara aktiv socialdemokrat och se till att påverka sin regering och sin statsminister att tillgodose detta som vi är överens om, med olika intresse och engagemang. 17 (M) replik: Som sagt, det tog från det att gjort sitt tillkännagivande. Frågan är: Varför är man inte beredd att skriva på ett tillkännagivande om man håller med om att behovet finns? Om det tog för regeringen med ett tillkännagivande, hur kommer det då att ta utan ett tillkännagivande? Man menar ju tydligt här i talarstolen att man inte vill förändra reglerna. Jag tycker att det är tråkigt att ni inte kan svara på när frågan kommer att beredas och inte heller är beredda att rösta för ett tillkännagivande. Med regeringens nuvarande track record med ett tillkännagivande hängande över sig återkommer frågan: Tror att det kommer att gå snabbare eller långsammare att få till ändrade regler om tvångslikvidation vid kapitalbrist? 18 (C) replik: Det har gått några månader sedan regeringen tillträdde, och detta är en av de första punkter i avtalet som vi beslutar om. Och fler kommer – var så säker! Jag hoppas att och är lika engagerade och entusiastiska över de framgångar som vi har nått. är naturligtvis , men då ska vi addera de då alliansregeringen hade en näringsminister som var centerpartist och en statsminister som var moderat. Alliansregeringen genomförde reformen med att halvera aktiekapitalet från 100 000 till 50 000. Trots att den regeringen mycket väl kände till den problematik som lyfter fram gjordes ingenting då heller. Det har alltså gått , inte . Det gör inte saken mindre angelägen. Det är väldigt viktigt att vi tillsammans driver på för detta. Eftersom detta förslag ska arbetas fram och beslutas snabbt utgår jag från att det inte finns några invändningar från sida mot att så sker. Hade han velat fördröja processen ytterligare hade det varit en annan sak. 19 (SD) replik: anmälda åtta minuters talartid gick så snabbt att jag inte riktigt hann ta replik på honom, så jag får ta replik på den andra företrädaren för regeringsunderlaget, , i stället. Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag Sänkningen av aktiekapitalet från 50 000 till 25 000 framställs som rena välgörenheten för alla företag i hela och som om det nu kommer att flyga upp massor med nya arbetstillfällen. Men det är kanske inte riktigt så det ser ut i verkligheten. Det har ju gått att starta företag med noll kronor, och det går fortfarande. Det är bara en fråga om att man förhoppningsvis kan slippa lite av sin personliga borgen genom att ha ett aktiebolag. Det är inte heller en reform som tar bort någon administration, vilket man också nästan har låtit påskina här. Samma motivering som vi använder skulle vi egentligen kunna använda en gång till. Vi skulle kunna säga att vi halverar aktiekapitalet till 12 500 i stället 25 000. Jag tror inte att det heller skulle påverka antalet arbetstillfällen särskilt mycket. Jag är dock högst oroad för vad som händer med kreditvärdigheten hos aktiebolagen. Ser inte och också problem om kreditvärdigheten helt försvinner? Det finns ingen särskilt stor utredning bakom detta som säger vad som händer med kreditvärdigheten. Kommer bankerna att kräva personlig borgen oftare? Det är väl troligt att de kommer att göra det, men det påverkar i så fall alla aktiebolag som är ärliga och har en bra och välfungerande verksamhet. 20 (C) replik: Det är alltså fel att jag får stå här och vara regeringsföreträdare. Det är faktiskt inte en kostym som jag tänkte ta på mig fullt ut. Sanningen är den att jag som ledamot inte på något sätt har varit delaktig i framtagandet av denna produkt, utan det är regeringen som har tagit fram den. Därför är frågan kanske lite felriktad. Men det förefaller som att trots allt inte är så entusiastisk över denna reform. Det framgår ännu tydligare nu än vad det gjorde av hans huvudanförande. Det hade varit intressant att höra vad man egentligen tycker om dessa möjligheter för människor att starta tjänsteföretag. Många av tjänsteföretagen är ju inte företag som startas med stora investeringar i botten och stora lån i bank. Det är ofta små tjänsteföretag. Det kan exempelvis vara en person som startar en städverksamhet eller en person som har skaffat sig en skåpbil och som tänker syssla med transportverksamhet eller något liknande. Detta är en bolagsform och en företagsform som passar väldigt väl för entreprenörer alldeles oavsett vilken bakgrund de har och vilka länder de kommer ifrån. När det gäller kreditvärdigheten är min enkla bedömning, som någorlunda novis i detta sammanhang, att det borde vara en fråga för bankerna i de fall som de tänker låna ut pengar till en person som har ett sådant här bolag. Det handlar om att göra en normal kreditvärdighetsbedömning inte bara av personen i fråga, vilket är fallet när det är en enskild firma, utan också av bolaget och bolagets intjäningsförmåga. 21 (SD) replik: Jag vill börja med att vara tydlig med att jag är positiv till sänkningen i sig men bara om det verkligen blir ett fullvärdigt aktiebolag som man då har. Om aktiebolaget helt plötsligt förvandlas till någon form av bolag där man tvingas gå i personlig borgen och där man själv personligen blir skyldig om bolaget skulle gå i konkurs kan man lika gärna ha en enskild firma. För då tappar aktiebolaget hela sitt värde. Aktiebolaget är bara värt någonting om det har ett egenvärde som är så pass högt att bankerna vågar ge en viss kredit utan krav på personlig borgen. Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag Där ser jag en stor oro med detta förslag, eftersom det känns som att det inte finns en ordentlig utredning i grunden. Jag är förvånad över att inte har uppmärksammat samma bekymmer. Det är ju inte bara fråga om likvidation. Man kan ha ett bolag som går ganska bra men ändå behöva låna pengar. Behöver man låna pengar och man plötsligt är personligen ansvarig hade man lika gärna kunnat ha en enskild firma från början. Då hade man inte behövt kasta in 25 000 från början. Det är bara om aktiebolaget kan fungera som egen juridisk person som aktiebolaget är värt någonting. 22 (C) replik: När det gäller utformningen av ett sådant här förslag bör man ta hänsyn till att det finns olika bolagstraditioner i olika länder. Regeringen har i beslutsunderlaget tagit upp att det finns 19 länder inom EU där man har ett lägre eller inget aktiekapital. I andra länder finns det andra konstruktioner. I till exempel kan man börja med ett litet aktiekapital för att därefter utöka det. Det finns många modeller. Skälet till att göra den här förändringen är att det bygger på nuvarande regelverk. Det i sig är en förenklande omständighet för dem som går i tankar om att starta ett bolag. Man behöver inte förhålla sig till ett alldeles nytt regelverk. Det som vi har att utgå från, om man ifrågasätter om denna sänkning kommer att innebära ett stort antal nya företag, är det som hände när vi senast sänkte aktiekapitalet – från 100 000 till 50 000. Då ökade antalet bolag från 8 000 till 30 000. Som jag sa i mitt huvudanförande är det troligt att det är seriösa företag som fortfarande finns kvar och lever. Innebär detta att man snarare väljer att starta en enskild firma än ett aktiebolag? Det är upp till var och en. Om man har behov av kapital i en tillväxtfas och inte kan låna pengar i bank finns alltid valet att göra en nyemission och ta in nya ägare som tillför kapital. Det är min enkla bedömning utifrån min kunskap på detta område. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) § 7 Genomförande av regler i EU:s direktiv mot skatteundandraganden för att neutralisera effekterna av hybrida missmatchningar betänkande 2019/20:SkU8 Genomförande av regler i EU:s direktiv mot skatteundandraganden för att neutralisera effekterna av hybrida missmatchningar (prop. 2019/20:13) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 11.) § 8 Genomförande av regler om beskattning av inkomst från obeaktat fast driftställe i EU:s direktiv mot skatteundandraganden betänkande 2019/20:SkU9 Genomförande av regler om beskattning av inkomst från obeaktat fast driftställe i EU:s direktiv mot skatteundandraganden (prop. 2019/20:12) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 11.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då statsministerns frågestund skulle börja. § 9 Statsministerns frågestund Kärnkraftens framtid och en uppdaterad energiöverenskommelse 23 (M): Utsläppen i kommer att öka med , motsvarande 8 miljoner flygresor till , när stängs. totala utsläpp var . Detta är makalöst dålig klimatpolitik, men det är också riktigt dålig energipolitik. har världens renaste elproduktion efter , renast i hela EU. Det beror på vår unika kombination av vatten-, kärn- och vindkraft, till helt fossilfri. har vi sett en fin utveckling för förnybara energislag, med fallande priser och ökande produktivitet – mer ren el för pengarna. Men det räcker inte med vind, för det blåser . När det inte blåser i blåser det sannolikt inte heller i resten av . Och när det är riktigt kallt i är det ofta kallt i hela . Svensk industri behöver el dygnet runt, , även när det bara är under hela november. behövs dessutom mer el. Ska vi klara klimatomställningen till 2045 behöver vi öka vår elanvändning motsvarande ett och ett halvt . Därför behövs både förnybart och kärnkraft även . öppnade kärnkraftens båda ägare för att driva svensk kärnkraft vidare långt bortom tidigare slutdatum. Detta är ett bra besked, både för svensk elproduktion och för klimatet. Min fråga till statsministern är mot denna bakgrund: Ställer sig regeringen bakom en livstidsförlängning av svensk kärnkraft även efter 2040? Och för det andra: Kommer Socialdemokraterna att vara med och ta fram en uppdaterad energiöverenskommelse? 24 Statsminister (S): Vad gäller livstidsbegränsning har vi en mycket bra långsiktig energiöverenskommelse. Jag menar att långsiktigheten är det starka här, och för mig handlar det om . Både moderater och regeringspartierna ingår i energiöverenskommelsen, och den säger att kärnkraften får vara i drift så länge man vill. Man får investera i kärnkraft och forska om kärnkraft. Allt detta finns alltså redan med i energiöverenskommelsen. Jag får också påminna om att vi har ett stort elöverskott i . Vi exporterar faktiskt 15–. Detta överskott kommer at öka. De ansvariga myndigheterna räknar med att vi kommer att kunna exportera uppemot , trots borttagandet av . Det jag tycker är viktigt att fokusera på nu är att se till att ha nätöverföring så att vi kan transportera el inom landet och få mer el där det möjligtvis behövs. Vi har inte heller något stort problem med effekten i – att vi till och från inte skulle ha tillräcklig effekt. tror jag att vi möjligtvis någonstans – faktiskt inte –februari – var tvungna att importera el. Ja, jag står upp för energiöverenskommelsen. Vill man förhandla om den är det bara att sätta sig i den grupp som har att hantera det. De ingående partierna sköter förhandlingen om man vill ta upp frågor där. Välkommen att göra det! Jag tycker att det är ett viktigt besked till industrin, näringslivet och alla aktörer att energiöverenskommelsen är långsiktig och stabil. För mig betyder det . 25 (M): Statsministern svarar på en drös frågor som jag inte ställde, men inte på den fråga jag ställde: Ställer sig regeringen bakom en livstidsförlängning av nu existerande svensk kärnkraft även efter 2045? För att förtydliga min fråga: Anser statsministern att man därmed kan säga att kärnkraften är en del av det förnybara, om det är så att vi bara ska ha förnybart efter 2040? Det finns nämligen en motsättning mellan förnybart och fossilfritt. Min grundläggande fråga är: Är regeringen med på noterna när det gäller att svensk kärnkraft är här för att stanna under överskådlig framtid? 26 Statsminister (S): Den frågan är besvarad i energiöverenskommelsen, och den var vi överens om. Om det finns aktörer som vill investera i kärnkraft är det helt fritt att göra det. Energiöverenskommelsen bygger dessutom på den överenskommelse som slöts mellan fyra allianspartier, jag tror att det var 2008 eller 2009. De pelarna finns kvar. Det som själva var med och slöt en överenskommelse om 2008 eller 2009 ligger alltså som en bottenplatta i energiöverenskommelsen. Jag tycker att den ska hållas. Den som vill investera i kärnkraft gör det; det är helt fritt. Statsministerns syn på opinionsläget 27 (SD): De gamla, klassiska Socialdemokraterna var ett parti för hela folket. Man hade en vision om ett välfärdssamhälle, med ett socialt skyddsnät som skulle finnas där när man behövde det. Om man blev sjuk skulle man få bra vård , oavsett hur stor plånbok man hade. De nya Socialdemokraterna har blivit ett parti för asylsökande och fackpampar. Man har slagit undan benen på välfärdssystemet, och det finns ingen som kan lita på att skyddsnätet finns där om man behöver det. Skulle man bli sjuk är risken stor att man, precis som många andra, inte kommer att få den vård man behöver . Vi tvingas läsa bisarra nyheter om hur försvarsminister får bidrag från , som svårt sjuka svenskar nekas sjukpenning. flyr också människor från de nya Socialdemokraterna. går tusentals väljare från Socialdemokraterna till . Det gör de därför att vi tänker återupprätta tryggheten i det här landet. Vi tänker återupprätta välfärdssystemen när vi kommer till makten. I stort sett alla mätningar visar att våra partier nu är ungefär jämnstora. Flera mätningar visar till och med att fler svenskar har förtroende för än för Socialdemokraterna. Min fråga till statsministern är naturligtvis: Såg han detta komma? 28 Statsminister (S): På högerextremkanten brukar det heta så: Den här socialdemokratin, precis här och , är inte bra. De som kom före var bra. Detta fick höra: var minsann en bra socialdemokratisk ledare; då var det ordning och reda. När var socialdemokratisk partiledare sas det att det var bra på tid. fick höra att under var det minsann socialdemokrater. fick ständigt höra: På Per tid var det bra. Och Per fick naturligtvis höra: Tänk vad det var bra på tid! Det där är inget nytt; det är gammalt och uttjatat. Det finns ett parti i vårt land och i som alltid har stått upp för och står upp för välfärden, för alla människors lika värde och för rätten att leva gott i vårt samhälle. Detta kräver bland annat mycket skatteintäkter. Då är det förvånande att ett parti som lierar sig med högerkonservativa och säger: gäller det att sänka skatter; det är det primära. Kanske vet också att om man sänker skatter mycket kommer något i välfärdssystemet inte att fungera lika bra. har dock varit tydliga.