prot · H7095 · 2019-09-17 00:00:00 — Regeringen vill nu forcera införandet av ett nytt förslag för att möta regioners och kommuners ansträngda situation i stället för att på allvar ta ansvar för de problem som finns i många kommuner och regioner. Flera remissinstanser är också kritiska till den forcerade tidsplanen. Exempelvis menar i sitt remissvar att förändringarna tidigast kan genomföras 2021 om myndigheten ska hinna kvalitetssäkra beräkningarna. En förutsättning för att kommuner och regioner ska kunna ta sitt ansvar för välfärden är att planeringsförutsättningarna är förutsägbara. Lagrådsremissen innehåller inga beräkningar av hur förslaget slår mot enskilda kommuner och regioner. Det snabba införandet försvårar således kommuners och regioners förutsättningar att ta ansvar för sitt uppdrag. Mot denna bakgrund vill jag därför fråga när ett definitivt besked kommer om hur förslaget slår mot enskilda kommuner och regioner. 12 Statsrådet (S): Jag är övertygad om att det är viktigt att hålla sig till sanningen i debatter som denna och inte använda överord. Man får inte dras med i rådande trend i sociala medier där saker och ting överdrivs. ”Forcering” är ett väldigt starkt ord med tanke på att vi följer utredningens förslag. Utredningen tillsattes av regeringen och hade en parlamentarisk förankring i och med en parlamentarisk referensgrupp i vilken även Moderata samlingspartiet hade en representant. Under utredaren ledning kom man fram till slutsatsen att förändringen skulle träda i kraft . Utredningen har remitterats i enlighet med svensk grundlag. Vi har beaktat remissynpunkterna och lägger på bord snart fram ett förslag som helt enkelt följer utredningens tidsplan och förslag. Det är så vi jobbar i svensk förvaltning, och det är så det ska vara i svensk förvaltning. Det handlar inte om någon forcering. Forcering är det när fattar beslut om att dra ned budgeten för Arbetsförmedlingen med några veckors varsel. Det handlar inte om forcering när man följer en parlamentarisk process för hur man hanterar lagförslag i vårt land. Varför håller vi oss då till utredningens tidsplan? Jo, av den enkla anledningen att läget i svensk glesbygd är akut. Vi har länge talat om de strukturella förändringarna vad gäller urbaniseringens effekter, effekter av en åldrande befolkning och hur detta påverkar glesbygdsregionerna. står vi där. står Region med dessa utmaningar. finns de här utmaningarna på och i fler glesbygdsregioner. Då kan regeringen antingen sitta och titta på och acceptera att de regionala klyftorna ökar, att klyftorna mellan land och stad ökar och att går den väg som många andra västeuropeiska länder har gått, eller så kan regering och riksdag agera för att utjämna skillnaderna mellan land och stad. Då är det också rimligt att vi beaktar gleshet mycket mer när vi fördelar resurser i vårt land. Utifrån de förutsättningar som glesbygdsregionerna har är det inte möjligt att erbjuda medborgarna en likvärdig sjukvård. Det är nämligen otroligt mycket dyrare att bedriva sjukvård i glest befolkade områden. Och måste vi agera. Därför har vi i vanlig svensk ordning en ordentlig utredning med en mycket erfaren utredare, en parlamentarisk förankring av utredningsarbetet, en remissomgång, en lagrådsbehandling och en möjlighet för att titta på frågan. Jag vill understryka en sak. Vi i regeringen ser ett stort behov av att kompensera alla kommuner och landsting för de växande utgifter som den demografiska utvecklingen innebär. Vi kommer att utöka statsbidraget till Region liksom till alla regioner och kommuner i vårt land. Vi kommer att öka de riktade statsbidragen till de särskilda satsningar som behövs inom sjukvårdens områden. Vi kommer också att öka de generella statsbidragen. Välfärd kostar nämligen. Välfärd måste få kosta. Denna regering kommer aldrig att svika välfärden. Välfärden kommer först för vår del. Vi skulle aldrig, fru talman, förändra de modeller som handlar om utjämning mellan landets kommuner och landsting utan att öka statsbidragen så att kommuner och landsting de facto får mer resurser att spendera på välfärden. Jag kan garantera att det kommer att bli en kompensation till alla kommuner, inklusive Region och kommuner. 13 (M): Jag ställde den här interpellationen med anledning av att västmanlänningarna blir några av de största förlorarna genom det nya förslaget om kostnadsutjämning. Detta sker trots att utbildningsnivån är lägre, ohälsotalen är högre och arbetslösheten är högre än för riket i genomsnitt. Enligt det index som är vedertaget inom landstingssektorn för att mäta risk för ohälsa har näst störst risk i hela landet för ohälsa. Jag tror att vi är överens om att en väl fungerande kostnadsutjämning är viktig för att skapa mer lika förutsättningar över hela landet. Förändringar av kostnadsutjämningssystemet kan emellertid inte kompensera för misslyckanden inom andra politikområden. Det är också viktigt att ett utjämningssystem även om det inte gillas av alla ändå tolereras och upplevs vara legitimt av hela sektorn. Här har det liggande förslaget flera brister, som jag har lyft upp i tidigare anföranden. Det är därför jag menar att man forcerar fram förändringen. Detta riskerar hela utjämningssystemets legitimitet. Här hade det varit att föredra att viktiga frågetecken som har lyfts fram av remissinstanser reddes ut och att kommuner och regioner gavs möjlighet till en bättre framförhållning i sin planering. Jag vill avslutningsvis tacka civilministern för en bra och intressant diskussion om kostnadsutjämningen. 14 Statsrådet (S): Ett stort tack till för engagemanget i de frågor som rör sektor och för denna debatt. Ju fler riksdagsledamöter som är engagerade i den kommunala sektorns verklighet och utveckling, desto bättre blir förutsättningarna för den svenska staten att ge kommunerna de möjligheter som behövs för att vi ska få en likvärdig välfärd i hela landet. Vi behöver mer av dessa debatter här i kammaren. Alla är vinnare på detta. Alla i , alla kommuner och alla regioner, är vinnare på en uppdaterad och förstärkt utjämning. är ett land som ska hålla ihop. En av absolut viktigaste tillgångar är det faktum att vi har lyckats hålla borta alltför stora klyftor, såväl sociala som regionala klyftor. har vi dock en utveckling bakom oss där de regionala klyftorna har vuxit, och om vi inte gör något ökar detta även framöver. Detta har skett med anledning av den demografiska utvecklingen och att vi har en mycket stark urbanisering. Från statens sida krävs nu väldigt aktiva åtgärder för att hålla ihop och för att minska de regionala klyftorna. Utjämningen är en del av detta, men det kommer inte att räcka. Det vill jag vara väldigt tydlig med här i kammaren så att det även står i protokollet. Det kommer inte att räcka med en kostnadsutjämning. Det är en viktig och nödvändig förändring, men från staten kommer det att krävas mycket mer för att vi ska hålla tillbaka det slags utveckling som vi har sett i andra delar av västvärlden där klyftorna växer regionalt. I kan vi hålla ihop samhället. Vi har förutsättningarna för det, om vi hjälps åt och sätter likvärdigheten först och om vi går tillbaka till det som fastslås i grundlagen och andra lagar, där vi inte gör skillnad på medborgare. Vi måste fastslå att alla medborgare, oavsett var i landet de bor, har rätt till en likvärdig välfärd. Om vi har detta som ledord kommer vi också att lyckas med att upprätthålla likvärdigheten i välfärden och därmed sammanhållningen i samhället. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:7 Behandling av personuppgifter vid hantering av oredlighet i forskning 2019/20:4 om bostadsbidrag och trångboddhet COM(2019) 461 Förslag till rådets förordning om åtgärder för genomförande och finansiering av unionens allmänna budget i samband med utträde ur unionen § 7 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2019/20:1 Ökade arbetsplatsrelaterade olyckor bland elektriker av (M) till statsrådet (S) 2019/20:2 Könsdiskriminering i av Amineh Kakabaveh (-) till utrikesminister (S) 2019/20:3 Stöd till IS-terrorister av (SD) till socialminister (S) 2019/20:4 Fängslade strejkande arbetare i av Amineh Kakabaveh (-) till utrikesminister (S) 2019/20:5 Körkort för tunga fordon av (M) till infrastrukturminister (S) § 8 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2019/20:6 Tjänstemannaansvar av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:7 Värnande av mänskliga rättigheter för medborgare av (M) till utrikesminister (S) 2019/20:8 Jaktsabotage av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:9 Beredskapskrav av (S) till statsrådet (S) 2019/20:10 Massiv elmarknadshubb som medför säkerhetsrisker av (L) till statsrådet (S) 2019/20:11 Gifttunnor i av (M) till miljö- och klimatminister (MP) 2019/20:12 Utvecklingstid av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2019/20:13 Ökad arbetslöshet av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2019/20:14 Bilbränder av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:15 Förmånsbeskattning av fyrhjulingar för bönder och skogslantbrukare av (M) till finansminister (S) 2019/20:16 Spridning av granbarkborre från statlig skogsmark av (KD) till statsrådet (S) 2019/20:17 Elsparkcyklar av (M) till infrastrukturminister (S) 2019/20:18 Straffskatt på husbilar av (M) till infrastrukturminister (S) 2019/20:19 Arbetsförmedlingens omställningsarbete av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2019/20:20 Dumpade gifttunnor av (M) till miljö- och klimatminister (MP) 2019/20:21 Kemikalieskattens effektivitet av (SD) till miljö- och klimatminister (MP) § 9 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2018/19:920 Regeringens agerande mot av (M) till utrikesminister (S) 2018/19:921 Konflikten i Kashmir av Serkan Köse (S) till utrikesminister (S) 2018/19:932 Besiktningskrav på restaurangbåtar och pråmar av (S) till infrastrukturminister (S) 2018/19:936 Lärdomar från kring WLTP-metoden av (M) till infrastrukturminister (S) 2018/19:937 Beskattning av husbilar av (SD) till finansminister (S) 2018/19:938 Åtgärder mot brottligheten på landsbygden av (C) till justitie- och migrationsminister (S) § 10 Kammaren åtskildes . Sammanträdet leddes av förste vice talmannen. § 1 Meddelande om frågestund § 2 Anmälan om subsidiaritetsprövning § 3 Ärende för hänvisning till utskott § 4 Svar på interpellation 2018/19:311 om ändamålsenligt materiel för kvinnor i försvaret 1 Försvarsminister (S) 2 (M) 3 Försvarsminister (S) 4 (M) 5 Försvarsminister (S) 6 (M) 7 Försvarsminister (S) § 5 Svar på interpellation 2018/19:316 om 8 Statsrådet (S) 9 (M) 10 Statsrådet (S) 11 (M) 12 Statsrådet (S) 13 (M) 14 Statsrådet (S) § 7 Anmälan om interpellationer § 8 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 9 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 10 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2019