prot · H60942 · 2019-01-23 00:00:00 — § 1 Anmälan om återtagande av plats i Talmannen meddelade att (S) (S), (MP), (MP) och (MP) återtagit sina platser i . Uppdragen för deras ersättare hade därmed upphört. § 2 Anmälan om ersättare för statsråd Talmannen anmälde att följande ersättare och tills vidare kallats att tjänstgöra i stället för riksdagsledamöter som är statsråd: (S) för (S) (S) för (S) (S) för (S) (MP) för Per (MP) (S) för (S) § 3 Ansökan om ledighet Talmannen meddelade att (MP) ansökt om ledighet –. Kammaren biföll denna ansökan. § 4 Anmälan om ersättare att (S) inträtt som ersättare för (S) för hennes ledighet –och att (MP) inträtt som ersättare för (MP) för hennes ledighet –. Talmannen meddelade att (MP) avsagt sig uppdragen som ledamot i socialförsäkringsutskottet, i krigsdelegationen, i samt som suppleant i finansutskottet, i arbetsmarknadsutskottet och i . Kammaren biföll dessa avsägelser. § 6 Anmälan om kompletteringsval Talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som ledamot i utrikesutskottet, som ledamot i socialförsäkringsutskottet, som ledamot i socialutskottet, som ledamot i utbildningsutskottet och som ledamot i . Talmannen förklarade valda till § 7 Meddelande om frågestund Talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 8 Anmälan om granskningsrapport Talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till : RiR 2019:2 Vanans makt – regeringens styrning av länsstyrelserna § 9 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2018/19:37 till justitieutskottet 2018/19:3004, 3008, 3009 och 3011 till miljö- och jordbruksutskottet 2018/19:3002 och 3013 till socialförsäkringsutskottet 2018/19:3003, 3006, 3007, 3010 och 3014 till trafikutskottet 2018/19:3005 och 3012 till försvarsutskottet Uppföljning av riks-dagens tillämpning av subsidiaritetsprincipen § 10 Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen betänkande 2018/19:KU5 Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen 1 (S): Vi debatterar KU5 Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen. Det är första gången jag för egen del debatterar detta årliga betänkande; däremot har jag tidigare varit en del i beredningen. Utskotten utgör ju en avgörande remissinstans. Jag satt under förra mandatperioden i skatteutskottet och arbetade intensivt med subsidiaritetsprövningar, ibland med tillfredsställande synpunkter men också med återkommande kritik. Därför känns det glädjande att få vara en del av samlade arbete kring prövningen av subsidiaritetsprincipen. För den som tar del av debatten, bland annat via tv, kan ämnet för dagen kännas främmande och kanske något oklart. Låt mig därför först göra en enklare bakgrundsbeskrivning. KU ska enligt riksdagsordningen följa tillämpningen i av subsidiaritetsprincipen och meddela kammaren sina iakttagelser. Uppföljningen är således tvådelad – den utgör dels den formella hanteringen i av utkast till lagstiftningsakter, dels ett ”helikopterperspektiv” för vad gäller att utveckla subsidiaritetskontrollen och dra lärdomar utifrån de samlade erfarenheterna. har följt upp användning av subsidiaritetsprincipen . prövar alla utkast till lagförslag som kommer från EU utifrån subsidiaritetsprincipen. Subsidiaritetsprövningen innebär att bedömer om ett förslag till åtgärd bör vidtas på EU-nivå eller av medlemsländerna själva. Subsidiaritetsprövningen innebär alltså att fastställa på vilken nivå – unionsnivå eller nationell nivå – den föreslagna åtgärden ska företas, inte om den bör företas eller inte. gjorde 90 subsidiaritetsprövningar . Det var en minskning jämfört med , då 101 förslag granskades. lämnade tre motiverade yttranden till EU:s institutioner . Det var en kraftig minskning jämfört med , då 13 motiverade yttranden lämnades. Ett motiverat yttrande innebär att skickar invändningar till och andra EU-institutioner om den anser att ett förslag strider mot subsidiaritetsprincipen. fick inte något förslag tillräckligt många invändningar från EU-ländernas nationella parlament för att få ett så kallat gult kort. Att ett förslag får gult kort innebär att måste ompröva det. Efter omprövningen kan kommissionen besluta att den ska behålla, ändra eller dra tillbaka sitt förslag. KU anser att det finns anledning att fundera på hur de nationella parlamenten i EU-länderna ska kunna utbyta information så att möjligheterna att uppnå tröskeln för gult kort förbättras, något jag kommer att återkomma till lite längre fram. Uppföljning av riks-dagens tillämpning av subsidiaritetsprincipen Utskottet har inom ramen för årets uppföljning tagit emot yttranden från åtta utskott. Yttrandena innehåller värdefulla iakttagelser och synpunkter för uppföljning och är av avgörande betydelse för att uppföljningen ska vara heltäckande. Det är alltså utskotts kommentarer som utgör grunden för detta betänkande. Kritiken och synpunkterna skiftar givetvis från olika politikområden och utskott. För den som önskar veta mer hänvisar jag till att läsa betänkandet. Låt mig dock få göra några nedslag i allmänna reflektioner och något som också är en återkommande slutsats från utskottet. Som har uttalat kan direktiv i stället för förordningar typiskt sett ge ett större utrymme för medlemsstaterna. Flera av utskotten framhåller återigen i denna uppföljning att kommissionen allt oftare lägger fram förslag till förordningar i stället för direktiv och att denna utveckling minskar utrymmet för att anpassa EU-lagstiftningen till de konstitutionella förutsättningarna i medlemsstaterna. har gjort en översiktlig genomgång av de förslag som översändes till de nationella parlamenten som visar att av förslagen är förslag till förordningar och förslag till direktiv. kan konstateras att av förslagen rör ändringar av redan befintliga förordningar och direktiv. Sammantaget kan inte alltför långtgående slutsatser dras, men det går att skönja en trend. Det finns all anledning för utskottet att fortsätta följa utvecklingen. Informationsutbyte med andra nationella parlament är också ett område som lyfts fram av utskotten och som KU har lyft fram i det årliga betänkandet. samlade inte något förslag tillräckligt många invändningar för att tröskeln för ett gult kort skulle uppnås. Av de 713 förslag som prövats sedan Lissabonfördraget trädde i kraft har endast tre förslag lett till gult kort. har som nämnts pekat på värdet av informationsutbyte med andra nationella parlament och att det finns skäl att fundera över hur de nationella parlamenten ska kunna utbyta information. KU konstaterar att flertalet av utskotten i sina yttranden framhåller att de har goda erfarenheter av kontakterna med representant vid EU:s institutioner och att de har nytta av den information som representanten kan lämna, till exempel om andra parlaments uppfattning om förslagens förenlighet med subsidiaritetsprincipen. Flera av utskotten upprepar även i denna uppföljning att nyttan av IPEX är begränsad i och med att det sällan finns relevant information att tillgå under beredningen av ett ärende och att informationen endast finns tillgänglig på originalspråket. konstaterar att det fortfarande finns förbättringspotential i fråga om vilken information som läggs in i IPEX. Den bör läggas in i anslutning till besluten och på ett språk som är tillgängligt för andra nationella parlament. När utskottet träffade representant för sedan framförde denna att kritiken kring IPEX är känd och delas av flertalet parlament och att arbetet pågår med att utveckla verktyget så att det blir mer effektivt och relevant för de nationella parlamenten. 2 (M): Uppföljning av riks-dagens tillämpning av subsidiaritetsprincipen Frågan om subsidiaritetsprincipens tillämpning i är såklart inget som får läktarna att fyllas av folk, men det betyder inte att den är oviktig. Jag tycker att föregående talare höll en föredömlig föredragning om vad detta egentligen handlar om. Låt mig därför utnyttja min talartid till att göra några spaningar och utblickar när det gäller hur vi kan arbeta bättre men också vilka andra saker vi kan göra för att subsidiaritetsprincipen ska kunna användas bättre på unionsnivå. Trenden att förordningar används i större utsträckning än tidigare måste såklart hållas under observation. Detta skulle kunna skapa en förändring jämfört med hur det har varit tidigare, och man skulle eventuellt kunna se en överföring av kompetens till Europeiska unionen. I dessa tider av brexit och andra frågeställningar som rör Europeiska unionens legitimitet är det än viktigare för oss att slå vakt om subsidiaritetsprincipen. Saker ska avgöras på rätt nivå. Därför är de verktyg som föregående talare beskrev oerhört viktiga även om det ibland kan låta lite byråkratiskt och till och med tråkigt, herr talman. Men detta är allt annat än tråkigt, för det är väldigt viktigt. Det spelar roll när vi bestämmer var en fråga ska avgöras och hur stora förutsättningar vi som nationellt parlament ska ha att fatta beslut i frågor som helt eller delvis berörs av beslut som har fattats på europeisk nivå. De nationella parlamenten måste skapa bättre förutsättningar för att upparbeta kontakter, för att tillsammans kunna säga ifrån de gånger då man går längre än det var tänkt när det gäller att överföra kompetens till Europeiska unionen. Med detta sagt finns det saker kvar att göra, herr talman. Det finns mycket som Europeiska unionen behöver ta tag i. Men det innebär inte att vi i varje enskilt läge ska säga nej till allting. Detta är en viktig, ansvarsfylld och delikat uppgift, som vi som nationellt parlament tagit på stort allvar. Jag vill i det sammanhanget bara notera att det svenska parlamentet, , har ett mycket mer systematiserat arbetssätt för att ta hand om subsidiaritetsprövningarna än många andra nationella parlament i Europeiska unionen. När vi hanterar ett sådant här betänkande om uppföljningen av vår tillämpning av subsidiaritetsprincipen är detta viktigt att komma ihåg. Även när vi ställer oss frågan varför så få gula kort utfärdas är det viktigt att komma ihåg. Om alla nationella parlament hade haft ett lika systematiserat sätt att hantera subsidiaritetsprövningarna är jag övertygad om att de motiverade yttrandena hade blivit många fler. Här har vi som nationellt parlament en viktig roll gentemot våra kollegor i andra länder när det gäller att beskriva hur vi arbetar. får vi frågor eller kommentarer på temat att vi i invänder mot väldigt mycket. Ja, herr talman, det stämmer. Vi har lämnat fler motiverade yttranden än något annat parlament i unionen. Jag tror att det är just vårt systematiserade arbetssätt som är anledningen till detta. De få motiverade yttranden som trots allt lämnas och som leder till de få gula korten, men i realiteten inte till några röda kort så här långt, skulle kunna bli fler och även mer innehållsrika och effektfulla om vi hade en bättre sammanhållning. Uppföljning av riks-dagens tillämpning av subsidiaritetsprincipen De olika parlamenten måste arbeta olika med detta. Vår lösning kan såklart inte tillämpas i alla länder, men jag tror att vi har mycket att bidra med. Därför var det intressant att för räkning få åka till i och vara med på en konferens ordnad av det österrikiska ordförandeskapet på temat subsidiaritet. Tyvärr, herr talman, kan vi konstatera att den svenska delegationen var en av få från nationella parlament som närvarade vid konferensen. Detta betonar möjligen den vikt vi som nationellt parlament fäster vid dessa frågor: att saker ska avgöras på rätt nivå och av rätt politiker med rätt förtroende från väljarna. Det är oerhört viktigt. Med detta vill jag ge mitt stöd till betänkandet. 3 (SD): Enligt riksdagsordningen ska följa hur tillämpar subsidiaritetsprincipen och rapportera till kammaren vad som observerats. är utskottet enigt i sitt utlåtande, och jag skulle vilja passa på att tacka övriga ledamöter för ett konstruktivt samarbete och för att våra synpunkter har fått gehör. Jag är tredje person ut i detta ärende, och det gör att möjligheten till revolutionerande utsvävningar eller överraskande inspel är ganska minimal. Men jag skulle ändå vilja säga några saker som vi sverigedemokrater har noterat. I grunden är vi positiva till att lagstiftning ska ske på lägsta möjliga ändamålsenliga nivå. Detta är själva basen i vår syn på nationalstatens suveränitet. Men det innebär också att det kan finnas områden där samarbete med andra medlemsstater lämpar sig väl, inte minst om det gagnar rikets säkerhet. Problemet med EU:s subsidiaritetsprincip och subsidiaritetsprövningar är att systemet i sig är konstruerat så att det i det närmaste blir omöjligt att ha verkningsfulla invändningar mot översända förslag. När förslagen kommer är det i stort sett för sent att göra något. I stället ser vi snarare att EU tillåts inskränka det nationella handlingsutrymmet för varje rättsakt som träder i kraft. Detta är vi djupt negativa till. I årets uppföljning noterar vi att flera utskott återigen påpekar att kommissionen hellre väljer att lägga fram förslag till förordningar än förslag till direktiv. Innebörden av detta är att handlingsutrymmet för att anpassa EU-lagstiftningen till de olika konstitutionella förutsättningarna i varje medlemsland minskar. Vi tycker att det är bekymmersamt. har i sitt yttrande också efterlyst en fördjupad studie av i vilken utsträckning lagstiftningskompetens överförts från medlemsstaterna till EU. Detta tycker vi är jätteintressant, och vi ställer oss positiva till att en sådan studie görs. Vi gläds också åt att övriga utskottsledamöter är av samma uppfattning. Vi ser gärna att en sådan kartläggning påbörjas redan under innevarande år. Uppföljning av riks-dagens tillämpning av subsidiaritetsprincipen Vad gäller den formella hanteringen av subsidiaritetsprövningen är vi positiva till det ställningstagande som görs när det gäller delegerade akter och genomförandeakter. Subsidiaritetsprövningar handlar inte om själva sakfrågan utan om var beslut lämpligen ska fattas. Då är det också viktigt, tycker vi, att vi hanterar processen korrekt och är stringenta i vår kommunikation med kommissionen. Flera utskott framför också att det är viktigt att EU:s institutioner respekterar tidsgränsen för subsidiaritetsprövningen. Vi tycker att det är av vikt att informationen i kommissionens arbetsprogram, färdplaner och sammanträdesplan utformas på ett sätt som underlättar samarbetet med de nationella parlamenten. Här måste kommissionen föregå med gott exempel. Har man ett regelverk ska det hållas på ett tydligt sätt. Vi noterar också att vissa synpunkter som har framkommit från utskotten är precis desamma som de brukar vara. Ett sådant exempel är databasen , som fortfarande sägs ha väldigt begränsad nytta. Informationen är oftast irrelevant, det finns språksvårigheter, och inte minst är de tidsgränser som löper desamma för alla nationella parlament. Det kan vara svårt att gå in i databasen och titta på vad det ungerska parlamentet har skrivit på sitt språk om man inte förstår det. Vi vidhåller det vi har sagt : Detta måste utvecklas och bli bättre. Vi måste med större kraft påpeka att IPEX, om den ska finnas kvar, måste vara mer lätthanterlig så att den uppfyller sitt syfte. En annan punkt är att man fortfarande anser att kontakterna med andra nationella parlament är bristande. Detta togs också upp av den parlamentariska . Man efterlyste informationsspridning till andra nationella parlament, inte minst på utskottsnivå. Vi hoppas att detta kan utvecklas . I detta sammanhang ska också sägas att även om man kritiserar kontakterna med andra nationella parlament är man positiv till hur vår EU-representant agerar och bedriver sitt arbete. Det är många som säger att man har ständig kontakt med EU-representanten och att denne också har kontakt med sina motsvarigheter från andra nationella parlament. Det finns alltså ett indirekt samarbete mellan parlamenten, men det är det direkta samarbetet som vi måste förbättra. Avslutningsvis kan vi när det gäller kommissionens motiveringar notera en viss förbättring, men är motiveringarna i många fall alldeles för kortfattade, tycker utskottet. Detta är dessutom synpunkter som har lämnats av flera parlament. Att kommissionen nu har meddelat att den avser att stärka subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna tycker vi är bra, men vi är försiktiga i våra förhoppningar fram till dess att vi ser konkreta resultat i den frågan. Med detta sagt anser vi att betänkandet kan läggas till handlingarna. Uppföljning av riks-dagens tillämpning av subsidiaritetsprincipen Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets anmälan lades till handlingarna. Granskning av stats-rådens tjänsteutövning och regeringsärende-nas handläggning § 11 Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning betänkande 2018/19:KU10 Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning 4 HANS (S): KU har en viktig roll i fråga om den så kallade kontrollmakten. Och kontrollmakten har en viktigare roll i ett besvärligt parlamentariskt läge, och det har väl den höst som vi har bakom oss visat att vi verkligen har. Vi har alltså en viktig uppgift att se till att det demokratiska systemet sköts på rätt sätt. Mest uppmärksammas kanske för den granskning som vi gör av statsrådens ämbetsutövning efter anmälningar av riksdagsledamöterna. Men den inte lika uppmärksammade granskning som vi brukar göra på höstarna, som KU10 handlar om, fyller också en väldigt viktig funktion i kontrollmakten. Här granskas hur rutiner och ärenden sköts, och här kanske KU:s roll som den goda revisorn blir ännu tydligare. Naturligtvis påpekar vi och uppmärksammar de fel som vi upptäcker, men framför allt ger vi vägledning om hur ärenden ska skötas. I årets KU10 har vi granskat regeringens sammansättning, regeringsarbetets organisation, regeringsprotokollen, vissa förvaltningsärenden, remisser till Lagrådet, propositionsavlämnandet, hanteringen av handlingar och digitala arbetsytor inom arbetsgrupper på , upphandling och EU-samråden i . Mina utskottskamrater kommer att gå igenom detta mer noggrant, så jag har den stora förmånen att lite fritt lämna några övergripande synpunkter. Vad gäller lagrådsgranskningarna kan jag konstatera att Lagrådet har en oerhört viktig roll för att upprätthålla kvaliteten i lagstiftningen och förhindra att vi får lagstiftning som strider mot regeringsformen eller mot andra lagar, vilket skulle innebära att vi får en problematisk situation. Det är av stor vikt att upprätthålla respekten för lagrådsgranskningarna. Vi kan konstatera att det betänkande som presenteras har fått viss uppmärksamhet eftersom vi är lite stränga mot regeringsmakten, oavsett politisk hemvist, i fråga om hur lagrådsgranskningarna hanteras. Vi vill ha en skärpning på den punkten. Vad gäller propositionsavlämnandet finns det en tydlig frestelse för en regering som står inför val att lägga fram en kanonad av olika förslag. Det gör att behandling av propositionerna under ett valår kan bli väldigt problematisk. Här vill vi uppmana alla kommande regeringar att ha respekt för arbete och att se till att förhindra en anhopning av propositioner i slutet av en mandatperiod. Den moderna tekniken gör att vi kan arbeta på annorlunda sätt än vad våra lagstiftare före oss har tänkt på. En innovation är det som man kallar för digitala arbetsytor. Det ger möjligheter att samarbeta digitalt. Man kan plocka in experter och arbeta tillsammans på en digital arbetsyta. Detta har skapat problem eftersom man lätt plockar in människor för att arbeta på de digitala arbetsytorna som inte är en del av myndigheten. Det problemet finns på flera ställen. Vi vill vara väldigt tydliga med att man förordnar de experter och externa medarbetare som deltar i arbetet på digitala arbetsytor på myndigheten för att lagstiftning ska kunna upprätthållas. Annars blir det rent formellt så att det ska diarieföras. Det blir offentliga handlingar och massor med sådana saker som ett resultat av detta. Granskning av stats-rådens tjänsteutövning och regeringsärende-nas handläggning Detta är några av de iakttagelser som KU har gjort. Utskottet anmäler härmed resultatet av granskningen enligt 13 kap. 2 § regeringsformen. 5 (M): Jag vill börja med att be om ursäkt för att jag kommer att tala aningen längre än den talartid som jag har anmält. Ganska tätt inpå debatten har det, helt enkelt, blivit bestämt att jag ska säga lite mer än vad som var tänkt från början. Vi i ska enligt regeringsformen granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Minst en gång ska vi redogöra för vad vi har kommit fram till. Det arbetet delar vi upp i två delar: en höstgranskning och en vårgranskning. Dagens debatt rör den allmänna höstgranskningen. Det är en granskning som handlar om vissa allmänna och administrativa frågor. Vi har med andra ord inte granskat statsrådens enskilda tjänsteutövning, utan vi har gått igenom handlingar från för att se om regeringen har följt lagar och praxis i sin handläggning av olika regeringsärenden. Vi brukar efter ett allmänt val granska och lämna en redogörelse för hur själva regeringsskiftet har gått till, men eftersom vi fram till har haft en övergångsregering har vi inte kunnat göra det . Det arbetet är framflyttat, och vi kommer att återkomma till det . Vi moderater har precis som Socialdemokraterna delat upp höstgranskningens olika delar mellan oss, så flera av oss kommer att höras i denna debatt. Utskottet har gått igenom regeringsprotokoll . Vi har tittat särskilt på de underprotokoll som hör till och till . Vi har i detta betänkande även redovisat antalet regeringsärenden . Det finns en viktig sak som har framkommit i detta arbete och som jag skulle vilja peka på. Det gäller den alltför korta tid som alltför ofta har förekommit från det att regeringen fattat beslut om en ändrad eller en ny lag fram till den dag då lagen ska träda i kraft. Den tiden bör vara minst . I undantagsfall kan den vara . Enligt regeringsformen ska också lagar och förordningar efter regeringsbeslut och efter att de har gått i tryck offentliggöras och publiceras . Det här är viktigt för att vi som medborgare ska veta vilka lagar som gäller så att vi också kan följa dem. Utskottet har tidigare påpekat – till alla möjliga olika regeringskonstellationer, ska sägas – att det här är någonting som man behöver följa. Ändå har det nu framkommit att hela 35 författningar bara från har offentliggjorts före ikraftträdandet. Detsamma gäller 26 författningar från . Totalt sett är det 16 författningar från dessa två departement som har publicerats innan de börjat gälla. Granskning av stats-rådens tjänsteutövning och regeringsärende-nas handläggning Utskottet utgår därför från att man vidtar nödvändiga åtgärder för att bli bättre på detta . Man kan lätt konstatera att det inte kommer att räcka att, likt , göra ungefär samma sak som man har gjort innan, för då kommer man inte heller att få ett annat resultat. Det krävs alltså någonting mer för att man ska bättra sig på detta område framöver. Så svårt borde det faktiskt inte vara, speciellt inte eftersom vi har en gedigen och ganska lång process för att bereda lagar, vilket betyder att man också har lättare att planera för sådant här. Utskottet har även granskat hanteringen av handlingar och digitala arbetsytor inom vissa arbetsgrupper som har bildats och kan bildas på . I den granskningen är det några saker som jag särskilt skulle vilja uppmärksamma och sätta fingret på. När man inom skapar en arbetsgrupp med personer från andra myndigheter är det viktigt att ha en tydlig grund för detta. Det behöver finnas ett beslut där det framgår vad gruppen ska göra, vilket mandat den har och vilka som ingår i den. Annars blir det väldigt svårt att göra en korrekt tillämpning av offentlighetsprincipen, eftersom det då kan bli oklart om en arbetsgrupp är intern eller inte, trots att den innehåller personer från olika myndigheter.