prot · H609104 · 2019-06-13 00:00:00 — När man frågar dem som har kommit till för att arbeta om de skulle rekommendera som ett land att komma till för att jobba säger sju av tio nej, bland annat med hänvisning till den osäkerhet som detta skapat. Min fråga till statsrådet är: När kommer regeringen att lösa denna situation så att vi slipper se dessa utvisningar? 56 Näringsminister (S): Tack, , för en viktig fråga! Detta är en fråga inte bara för Stockholmregionen, utan jag skulle säga att denna bild delas över hela landet . Det beror på att vi har historiskt höga sysselsättningstal i det här landet . Vi har överlägset högst sysselsättningsgrad i Europeiska unionen. Även om arbetskraftsutbudet har ökat är det inte tillräckligt. Det är ett antal saker som behöver göras. pekade på en av dem: att reformera systemet så att det blir mer rättssäkert och så att människor som kan bidra med expertis kan bidra till vårt samhälle och bygga sig ett liv här och göra det rättssäkert. Detta kommer vi, enligt januariavtalet, att jobba med. Men det räcker inte. Vi behöver reformera gymnasieskolan så att den hänger bättre ihop med arbetsmarknadsregionerna. Vi behöver också se till att snabba på de olika snabbspåren så att människor som redan finns i landet och som kommer att stanna i landet kan ta de jobb som är lediga. Detta är någonting som regeringen kommer att prioritera . 57 (KD): Jag tackar för svaret. Det är förstås bra att reformera gymnasieskolan, men min specifika fråga gäller när regeringen kommer med det förslag man så länge har utlovat för att lösa situationen så att vi slipper se dessa kompetensutvisningar. De drabbar enskilda, de drabbar företagens förmåga att rekrytera nyckelpersoner och de sprider nu också en bild av att inte är ett bra land att komma till om man är en högkvalificerad person som faktiskt vill jobba. Jag tycker inte att det är bra. 58 Näringsminister (S): Det vore förstås inte bra om det vore så. Min bild är dock snarare att det finns väldigt många människor som gärna vill komma hit och att det finns väldigt många människor som gärna vill stanna här. Jag kan lugna med att vi har satt igång arbetet. Vi kommer tillsammans med och Liberalerna att se till att hitta lösningar på detta. Men även med det gjort och med det sagt kommer det inte att räcka. Kompetensbristen och det faktum att den svenska ekonomin och det svenska näringslivet går så bra gör att vi behöver göra ytterligare insatser för att det här ska fungera bättre . 59 (L): behöver fler företag. Med hjälp av näringslivet kan vi åtgärda skolan och äldreomsorgen och minska utanförskapet, eftersom vi får mer resurser ju fler som arbetar. En viktig faktor är det krångliga livet som företagare. Varje höjning av tröskeln till företagande, som gör att det blir svårare att våga ta steget eller för delen att utveckla sitt företag, är skadlig för tillväxten i landet. En företagare måste rätta sig efter 1 200 lagar och 2 200 förordningar. Av landets företagare tycker att reglerna har blivit krångligare – det är fler än i någon tidigare undersökning. Jag är visserligen glad att vi genom januariavtalet kommer att genomföra förenklingar för mikroföretagen, men min fråga till statsrådet är vilka konkreta åtgärder han som ansvarigt statsråd för regelförbättringar avser att genomföra. 60 Näringsminister (S): Det är precis som säger: Vi har, som en del av januariöverenskommelsen, en överenskommelse om att titta igenom reglerna och göra förenklingar för de minsta företagen. Min bedömning är att man behöver göra det sektor för sektor – för mindre, medelstora och stora företag. En av huvudanledningarna till detta är att vi just nu befinner oss i en väldigt snabb omställning tekniskt och att vi behöver göra en väldigt snabb omställning när det gäller klimatet. Då måste vi titta igenom våra regelverk och våra processer – är de lämpade för den tid vi befinner oss i? Min bedömning är att det inte är så. Dock är det viktigt att framhålla, fru talman, att vi också måste se vad dessa regler står för. Fyller de något syfte? Finns det något värde i dem som vi behöver ha med för framtiden? Det kan handla om miljövärden, hållbarhetsvärden, sociala värden med mera. Då måste man titta på om det går att göra på ett annat sätt. Jag är tämligen säker på att det går. Detta arbete har vi dock precis påbörjat, och jag fram emot att fullfölja det – också tillsammans med . 61 (L): Tack, statsrådet, för svaret! har publicerat sin årliga rapport, som visar hur företagens kostnader och konkurrenskraft påverkas av nya och ändrade regler. Resultaten visar på en fortsatt nettoökning av företagens administrativa kostnader. var det 600 miljoner. I dessa kostnader har inte kostnader förenade med dataskyddsförordningen räknats med. Kommer statsrådet att se till att företagens kostnader minskar? 62 Näringsminister (S): Svaret på frågan är att vi redan har inlett en sådan dialog med näringslivet. Vi ska nog göra vårt yttersta för att se till att det svenska näringslivet är konkurrenskraftigt. Jag skulle dock vilja komplicera frågan något. En anledning till att det har tagits fram fler regelverk den senaste tioårsperioden är finanskrisen och det som följde därefter. Många av regleringarna har tillkommit därför att det fanns brister inom finansbranschen med de effekter som uppstod. har det varit mycket fokus på penningtvätt. Vi måste se på om reglerna är riktiga och hur de används så att det blir bästa möjliga utveckling. 63 (S): Min fråga går till fru utrikesministern. Kärnvapen är de mest inhumana och destruktiva vapen som någonsin har funnits. Oavsett var dessa vapen används får det katastrofala följder för hela mänskligheten. Trots det har kärnvapenanvändningen blivit verkligare , och verkar möjligheterna till nedrustning helt ha avstannat. Därför vill jag fråga utrikesministern om det finns några förslag för att ta steg på vägen mot nedrustning. Hur kommer den konferens som genomfördes i att bidra till detta? 64 Utrikesminister (S): Vi samlade 15 länder som diskuterade hur vi ska använda det viktigaste ramverk som finns för att kontrollera spridning och nedrustning av kärnvapen, nämligen icke-spridningsavtalet, NPT. Det var en bra diskussion om att vi behöver trycka på framför allt kärnvapenstaterna. Här samlade vi ett antal länder som är ambitiösa och vill någonting. I nästa skede ska vi se till att vi också vidarebefordrar de synpunkter vi har. Vi tror fortfarande att det finns en chans , när NPT ska ses över. Men vi är i ett farligt läge; man har börjat prata om kärnvapen som om de kan användas och man moderniserar sin redan existerande vapenarsenal. Därför behövs det att vi är med och skapar opinion mot kärnvapenanvändning och för nedrustning. Det har vi gjort, och har åtagit sig att organisera nästa möte med samma grupp av länder. 65 (S): Jag tackar för svaret, utrikesministern. Tack för initiativet till nedrustningskonferensen i ! Regeringens mål är en kärnvapenfri värld, och jag hoppas verkligen att ska fortsätta att vara ett ledande land i dessa frågor. Jag har en följdfråga. Tror ministern att de 15 inbjudna länderna kommer att arbeta aktivt i nedrustningsarbetet? 66 Utrikesminister (S): Ja, det gör jag. Det här är länder som inser att klockan är , och vi behöver verkligen göra allt för att minska risken för ett oavsiktligt kärnvapenkrig. Därför är jag övertygad om att vi kommer att se en fortsättning på processen. Det gäller också diskussionen om ett förbud mot kärnvapen. Vi kommer att delta fullt ut i den debatten. Avtal om marinbiologisk mångfald 67 (MP): Jag vill ställa min fråga till utrikesminister . Det pågår förhandlingar om ett internationellt rättsligt bindande instrument inom ramen för havsrättskonvention om bevarande av och hållbar användning av marinbiologisk mångfald i områden utanför nationell jurisdiktion. Regeringen har uttryckt att den anser att förhandlingsprocessen är av stor vikt och är positiv till att EU ska ta en aktiv roll i de kommande förhandlingarna. Om jag har förstått rätt är vi mitt i processen, med två möten genomförda och två möten kvar. På vilket sätt bidrar till att ett ambitiöst avtal för att skydda biologisk mångfald på internationella vatten ska komma till stånd? 68 Utrikesminister (S): Det här är en process som har pågått i FN ända . Vi tycker att det är bra att man nu har kommit till ett läge där det blir en regeringskonferens eftersom man ska förhandla fram ett nytt bindande avtal. Då ska man skydda den havsmiljön i havsområden som ligger utanför nationell jurisdiktion. Vi förhandlar som en del av EU, och våra representanter arbetar också för att position ska få genomslag i EU-positionen. Vi har också arrangerat olika seminarier i samband med förhandlingarna för att diskutera havsförvaltning och så vidare. Sida stöder också processen. Vi kommer att ta aktiv del i förhandlingarna, och vi gör det utifrån en syn på hållbar miljö, hållbart klimat och hav samt hållbart utnyttjande av havsresurser. 69 (MP): Jag tackar utrikesministern för svaret. Vi ska inte ställa de stora utmaningar som finns mot varandra eftersom allt hör ihop. Ändå finns enormt många människor på planeten som får sin mat ur haven och som kommer att behöva fortsätta att få sin mat ur haven. Min förhoppning är att vi lägger så mycket resurser vi kan för att se till att det blir ett så bra avtal som möjligt så att havens resurser inte sinar. 70 Utrikesminister (S): Det är helt riktigt. Det här är också ett sätt att uppnå ett av målen på Agenda 2030-dagordningen. Vi ska vara stolta över vad statsrådet har uträttat som en av dem som har synts mest i att driva frågan. Jag tror att vi alla oroas över all plast i haven och hur det ska gå för fisken. Vi behöver ta hand om våra havsresurser. 71 (M): Jag vill ställa en fråga till kulturminister . Den förra kulturministern skrev på 2015 att den dåvarande modellen med filmavtal skulle brytas upp och ersättas med statlig filmpolitik. Den filmpolitiska propositionen kom 2016. Det fanns då stora förväntningar i branschen att äntligen erhålla svar på de filmpolitiska utmaningarna som fanns då – och som finns . Men när propositionen kom saknades dessvärre svar på de stora utmaningarna. Propositionen innehöll förslag om att biobiljettens momssats skulle höjas från till . Statskontoret har analyserat hur har anpassat sin verksamhet till den statliga finansierings- och styrningsmodellen. Analysen är oroande eftersom den ger en bild av hur filmbranschen i de olika delarna fungerar . Därför har jag en fråga till ministern. 72 Kultur- och demokratiminister (MP): Tack, , för frågan! Det är hur ett nytt filmavtal och en ny filmpolitik fungerar som jag förstår att frågan syftar på. Statskontorets rapport ger en bra bild av hur den nya filmpolitiken har gett bättre förutsättningar för och filmbranschen att verka i och vilka utvecklingsområden som finns. genomförde jag ett första högnivåmöte med olika aktörer inom filmbranschen, precis som den nya filmpolitiken innebär, och jag fick en bra lägesbild där. Statskontoret menar att den nya filmpolitiken har gett mer långsiktiga finansieringsförutsättningar och bättre förutsättningar att styra verksamheten genom färre mål, vilket också rimmar väl med principen om armlängds avstånd. Sedan finns vissa saker som vi ska fortsätta att skruva på, och kommer vi att återkomma med hur och när vi ska utvärdera filmpolitiken. 73 (M): Branschråden är oroande när man läser analysen och rapporten. Jag har också en fråga som handlar om produktionsincitamenten. Vi väntar på ett förslag att förhålla oss till. När kommer det? 74 Kultur- och demokratiminister (MP): Branschråden är precis en sådan sak. Där har nu på uppdrag av regeringen ett ansvar att se hur man inom ramen för det befintliga systemet med branschråd kan genomföra vissa små justeringar som kan skapa bättre förutsättningar för branschråden. De olika aktörerna inom filmbranschen har skickat med sina inspel, och jag tycker att det finns en konstruktiv process framåt. Produktionsincitamenten är en fråga för kommande budgetarbete. Förhandsprövning i public service 75 (SD): kom public service-propositionen, som många av oss har väntat på. Många förslag – de flesta, faktiskt – går mer eller mindre på utredningens linje. Däremot är förhandsprövningen omdiskuterad. Förhandsprövningen går ut på att en ny tjänst som ska användas mer än ska godkännas av en myndighet som ligger direkt under regeringen. Regeringen har alltså möjlighet att avgöra vilket utbud av tjänster som public service-bolagen ska använda sig av. Regeringen vill nu återigen utreda frågan och flytta den framför sig. Varför gör man det? har dessutom kritiserat andra länder som man anser detaljstyr public services innehåll från politikernas håll. Vad är då skillnaden mellan förhandsprövning och den detaljstyrning av public services innehåll man kritiserar andra länder för? 76 Kultur- och demokratiminister (MP): Ja, den nya propositionen kommer att ge bättre förutsättningar för en mer modern reglering av public service och bland annat stärkt lokal nyhetsbevakning. Jag är väldigt stolt över propositionen. Den ligger också, som konstaterar, nära kommitténs arbete. Förhandsprövning är ju ett system som vi har haft. Vi föreslår några justeringar av det systemet; bland annat minskar vi det prövningsbara området. Vi ger alltså public service-företagen större frihet att jobba med innovation och utveckling inom exempelvis sin verksamhet på de egna plattformarna på nätet. Det skapar bättre förutsättningar för public service att möta publiken nära och även en högre grad av frihet inom det digitala området. Vad gäller det slutliga beslutet för förhandsprövningen när nya, väsentligt större tjänster utanför kärnverksamheten införs kommer vi att titta vidare på det. Det har vi också aviserat i propositionen. 77 (SD): Tack för svaret, ! Regeringen menar att man inte har för avsikt att detaljstyra public services innehåll och att man kommer att ha en intern och fungerande hållning om armlängds avstånd i dessa ärenden. Men har man tänkt igenom vad som skulle kunna hända med ett sådant system i ett scenario där en framtida regering vill missbruka denna bestämmelse för att just detaljstyra public service? 78 Kultur- och demokratiminister (MP): Det får inte råda några som helst tvivel om public services oberoende. Den uppfattningen delar vi helt. Det är också därför detta är en fråga som vi vill titta vidare på. Det fanns inte tillräckligt med underlag för att i det här läget kunna ta ställning i just den frågan. Men vi ska komma ihåg att i den befintliga propositionen går regeringen inga steg längre i att på något sätt styra public service. Snarare ökar vi frihetsgraden med denna proposition. Människohandel och möjligheten till reflektionsperiod 79 (C): Min fråga går till och rör bristande arbete mot människohandel och prostitution. Regeringen har undertecknat konvention om bekämpande av människohandel. Brottsoffer i prostitution har därmed rätt till en reflektionsperiod, det vill säga en ovillkorad rätt om minst med stöd och återhämtning för att kunna bestämma om personen kan, vill och törs medverka i en brottsutredning. får inget beslut om utvisning fattas. är den enda som enligt svensk lagstiftning får ansöka om reflektionsperiod en förundersökningsledare. Det vill säga att då måste den brottsutsatta redan ha bestämt sig för att medverka i en polisutredning. Få tar det steget. Man går hellre under jorden eller försvinner ut i prostitution igen. Det är ett slags moment 22. I andra länder kan flera aktörer ansöka om rätt till reflektionsperiod, till exempel sjukvården, civila organisationer med mera. Det leder till att fler brottsoffer kan bli identifierade och därmed få stöd och skydd av samhället. Finns det några tankar hos regeringen om att ändra lagstiftningen så att fler kan ansöka om reflektionsperiod? 80 Näringsminister (S): Tack, , för en viktig fråga! Den är så pass viktig och detaljerad att jag måste få återkomma med ett detaljerat svar eftersom detta inte ligger på mitt område och jag uppfattar att det är en väldigt viktig fråga. Jag ber därför att få återkomma, om det är okej. 81 (C): Det ser jag fram emot. Jag vill bara skicka med att anledningen till min fråga är alarmerande rapporter från civila organisationer som jobbar med prostituerade . Av 122 direkt utsatta fick endast runt 25 stöd och hjälp från samhället. Ministern kommer säkert ihåg att vi fick ett bevis på att inte följer internationell rätt när det i avslöjades att gränspolisen fört brottsutsatta i prostitution till förvar och utvisat dem under parollen att ”få bort varan”. Det är detta vi måste åtgärda. Jag ser fram emot kommande arbete. 82 Näringsminister (S): Jag ber som sagt att få återkomma. Det är en viktig fråga. Därför ska man inte hålla på och lalla när man inte kan frågan, och detta kan jag inte. 83 AMINEH KAKABAVEH (V): har militär i regelbundna angrepp gått över gränsen till kurdiska delen av med trupper och flygbombat kurdiska byar. har kränkt irakiskt territorium, dödat hundratals oskyldiga kurder och förstört 140 byar. Civilbefolkningen lever i skräck, och tusentals är på flykt. Deras jordbruk och boskap är förstörda. uppträdande i Irakiska kan i likhet med angrepp i Afrin i Rojava inte betraktas som annat än aggressionshandlingar och uppenbara brott mot folkrätten. Min fråga till utrikesministern är vad kommer att göra inom FN och EU och från sida för att förmå att dra tillbaka sina trupper och stoppa bombningarna i Irakiska . 84 Utrikesminister (S): Detta är en fråga som vi regelbundet diskuterar här i kammaren, och jag har ingen annan verklighetsbeskrivning än den som Amineh Kakabaveh ger. Det här är en otroligt viktig faktor i regionen och förstås i alla våra bilaterala kontakter men också i kontakterna via EU. Vi blir ju starkast om vi håller ihop, alla 28 länder i EU-kretsen, för att sätta tryck på och i de uttalanden vi gör. Vi fortsätter att vara aktiva, också i våra landsbeskrivningar. När vi talar om mänskliga rättigheter och övergrepp är detta mycket problematiskt. Utvecklingen i är i sig mycket problematisk, för att inte tala om hela kurdfrågan. Vi vill att man återgår till att förhandla ordentligt om kurdfrågan, idealt genom att sitta ned på ett fredligt sätt och tala om framtiden. 85 AMINEH KAKABAVEH (V): bjöd vi – några ledamöter, bland andra från S – in två journalister, . De är journalister och människorättsaktivister. De vädjade till och regeringen: Stoppa bombningar! bombade , och fyra oskyldiga människor mördades. Min fråga är om regeringen och utrikesminister kommer att diskutera den här frågan med för att stoppa detta. Det är inte PKK de mördar; det är oskyldiga människor. 86 Utrikesminister (S): Jag önskar att jag kunde säga att jag personligen ska stoppa bombningarna. Vi måste förstås använda alla politiska plattformar och sammanhang vi har. Vi måste fortsätta sätta press på att agera i enlighet med folkrätten och i en fredlig riktning. Vi måste också på rätt sätt hjälpa dem som utsätts för bombningar och attacker. Vi ska använda alla politiska och diplomatiska verktyg som vi har i vår verktygslåda för att göra det, och vi ska fortsätta med våra uttalanden. 87 (KD): är det val i . Precis som rankas landet högt bland världens demokratier. Den sociala utvecklingen i landet är framstående. Så sent som blev det till exempel första landet i att legalisera samkönade äktenskap. Vi har goda men inofficiella relationer till , med ett stort utbyte mellan våra universitet men också mycket handel. När det gäller handeln finns potential för ytterligare tillväxt. Detta skulle förstås gynna både oss och och ytterligare stärka relationerna mellan våra länder. Vår handelspolitik i EU är gemensam, och EU har lagt mycket energi på frihandelsavtal med andra länder, som och , med rätta. Min fråga till utrikesministern är: Hur ser regeringen på EU:s förutsättningar att få till stånd ett frihandelsavtal med , och hur arbetar regeringen för detta i EU-kretsen? 88 Utrikesminister (S): Handelsavtal är inte riktigt mitt hemmaområde. Vi har en handelsminister som sköter det. Det är en viktig relation, inklusive handel, som vi har med . Jag är inte rätt person att ställa en fråga till när det gäller en exakt uppdatering om hur det går i diskussionerna. Men vi fortsätter att vara djupt engagerade, och vi har alldeles utmärkta relationer med . Jag utgår ifrån att detta bedrivs på ett aktivt sätt i EU-kretsen. 89 (KD): Det är bra att vi har utmärkta relationer med . Det ska vi ha, för när andra länder bryter mot mänskliga rättigheter inför vi olika typer av sanktioner mot dem. När på olika sätt stärker mänskliga rättigheter försvårar för dem, och då behöver vi och EU agera. Att stärka handelsutbytet innebär inte bara att prioritera en stark ekonomi utan också att prioritera starka mänskliga rättigheter. Jag önskar att regeringen prioriterar detta högre i EU. 90 Utrikesminister (S): Att stärka demokratin är ett av de överordnade målen för utrikespolitiken och, tror jag, . Det gäller inte minst genom frihandel, genom handelsavtal och genom att engagera oss i dessa länder, även i exemplet , där vi gynnar försvaret för demokrati och mänskliga rättigheter. Jag håller helt med om detta, och vi tänker fortsätta att vara mycket aktiva också i EU-kretsen för att se till att det blir så. 91 (S): ”räddade mitt liv och har format mig till den jag är.” Detta budskap prydde kulturministerns klänning vid utdelningen av . Det är ett talande citat om hur viktig är för unga människors utveckling. beslutade på förslag av , att sänka den nationella delen av bidraget till med 100 miljoner. Detta återförs av regeringen med 50 miljoner i vårändringsbudgeten, och jag är den första att applådera det. Men som stockholmare blir jag också provocerad när kulturministerns eget parti här i huvudstaden drar ifrån lika mycket i kulturbudgeten som regeringen tillför i vårändringsbudgeten. De framtida planerna är att framöver fortsätta att skära ned . Min fråga till ministern är: Är berett att visa att man menar allvar med sitt engagemang för kulturen, och är ministern beredd att göra något åt huvudstadens problem? 92 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag är väldigt stolt över att vi har återinfört det kulturskolebidrag som drogs bort genom M-KD-budgeten . Jag är också stolt över att vi nu har en nationell kulturskolepolitik, som inte minst min företrädare var drivande för. Jag blir förvånad och bekymrad över att lyfter in kommunpolitik hit till kammare. Jag som kulturminister tar ansvar för regeringens politik och inget annat. 93 (S): Jag tackar ministern för svaret. är jag ju inte bara riksdagsledamot utan också stockholmare och trebarnsmamma. Jag har flera barn i , och mina barn kommer hem gråtande och är bekymrade över vilka konsekvenser det kommer att bli för deras fritidsaktiviteter och över de neddragningar som sker. Vi har ett grönborgerligt samarbete i som ger enorma konsekvenser för av landets befolkning, för så många människor bor i huvudstaden. Då är det klart att denna fråga också hör hemma i kammare. 94 Kultur- och demokratiminister (MP): Som kulturminister vill jag självfallet främja satsningar på kultur i hela landet, i alla kommuner och regioner. Men jag uttalar mig aldrig om enskilda kommuners budgetprioriteringar, och jag blir väldigt förvånad över att menar att jag ska göra det här i kammaren. 95 (M): I råder en enorm bostadsbrist. I den anger 240 av 290 kommuner att det finns ett underskott av bostäder. I , som jag kommer ifrån, uppskattas behovet vara upp till 20 000 bostäder. Behovet av politiska åtgärder för att komma till rätta med detta är enormt. har regeringen lagt fram endast en proposition som syftar till att underlätta byggande. Den handlar om att minska kraven på bygglov för altaner. Det är i grunden ett bra förslag, men det är svårt att se hur vi får fler bostäder för unga eller andra bostadsbehövande med den lagändringen. Min fråga till statsrådet är: Avser regeringen att lägga fram några förslag i syfte att komma till rätta med bostadsbristen i 240 av 290 kommuner?