prot · H60967 · 2019-03-26 00:00:00 — Vi ser nu också att bnp-tillväxt per capita är bland de lägsta i EU. Att bara räkna total tillväxt blir missvisande. Tillväxten fördelas ju på antalet invånare. I takt med att befolkningen ökat så mycket till följd av exempelvis migrationen blir tillväxten per invånare allt viktigare att mäta. Och där halkar efter ordentligt. har den svenska kronan försvagats mycket dramatiskt , vilket gör att importpriser ökar och att vår svenska krona tappar i köpkraft. Internationellt sett har svenska folket blivit fattigare. har i många avseenden goda förutsättningar för tillväxt och en ännu starkare sysselsättning. Befolkningen är överlag välutbildad och tar snabbt till sig ny teknik. Näringslivet är innovativt med omfattande forsknings- och utvecklingsverksamhet. Vi borde kunna vara bäst i klassen vad gäller både tillväxt per capita och sysselsättning. I stället sladdar vi jämfört med övriga EU-länder. Under Alliansen lyckades bättre än omvärlden vad gäller både arbetsmarknad och tillväxt. lyckas vi sämre än de flesta jämförbara länder. Jag vill fråga finansministern varför det har blivit så hon varit finansminister. 47 Finansminister (S): När det gäller att det är svårt att påstå att det går så mycket sämre för än för andra länder sa jag i svaret att den svenska tillväxten har varit högre än snittet i EU . Tittar man på tillväxten per capita har den varit högre än i till exempel , , , , och . Den svenska framgången beror inte bara på att vi har haft en stark ekonomi . Tittar man över ett längre perspektiv har vi nu den högsta sysselsättningsgraden . Andelen personer som lever av olika ersättningar och bidrag – alltså transfereringssystemen – är den lägsta . Och statsskulden är den lägsta . Detta handlar således rimligen inte bara om att vi har haft en hög tillväxt utan om att vi har arbetat aktivt med att få ut fler människor på arbetsmarknaden. Detta är en politik som regeringen naturligtvis avser att fortsätta med . Det handlar om att fortsätta stärka välfärden, eftersom det är viktigt för att människor ska kunna arbeta. Det handlar om att fortsätta stärka vår infrastruktur – järnvägar och vägar. Det handlar om att fortsätta bygga bostäder. vill att man ska ta bort det investeringsstöd som finns. Vi tycker tvärtom att det är viktigt att man bygger bostäder. Det handlar också om att fortsätta bygga ut , så att fler människor får möjlighet att ta de jobb som växer fram. Det är ett område som har visat att de inte är intresserade av att lägga pengar på. Den moderata politiken med försämrade förutsättningar för att bygga bostäder, med försämrade förutsättningar för att företagen ska kunna hitta rätt kompetens och minskade möjligheter till arbetsmarknadsutbildning är knappast rätt väg att gå när de flesta företag säger att de problem som de har är att hitta personer med rätt kompetens. Och personer med rätt kompetens ska ha möjlighet att flytta dit jobben finns. Denna politik skulle innebära en risk för och vara dåligt för tillväxten och produktiviteten. 48 (M): Att statsskulden är låg kan vi nog vara överens om. Men i övrigt tror jag inte att vi är överens om så mycket. Återigen talar vi om två olika saker. Vi talar om tillväxt, och vi talar om tillväxt per capita. Det är två olika saker. Att den totala svenska tillväxten har varit ganska bra kan vi också vara överens om. När man bryter ned den per capita är det riktigt att vi är bättre än ett antal andra länder. Men vi ligger i botten i – det har vi gjort – och det tycker jag är ganska allvarligt. Jag kan konstatera att högkonjunkturen hjälper till att dölja underliggande problem. Tack vare en stark global och europeisk konjunktur går det nästan inte att misslyckas med att få positiva siffror. Skatteintäkterna ökar, och arbetslösheten minskar. Så har det varit under i stort sett varje högkonjunktur i svensk historia. Men jag vill påpeka att faktiskt halkar efter. Det hjälper inte att lyckas ganska bra om andra lyckas ännu bättre. I detta läge skulle man kunna tänka sig att en regering skulle lägga all sin energi på att få fler i arbete, få fler arbetade timmar och göra tydliga ansträngningar för att få fler nyanlända i arbete. Men det som möter oss är i stället nya ledighetsreformer kombinerade med hot om höjda skatter. Friår och familjevecka är inte det som behöver just . Vi behöver i stället fler som jobbar mer. Därför vill jag fråga finansministern konkret: Hur kan friår och familjevecka göra att vi lyfter den svenska tillväxten per capita? 49 Finansminister (S): Att moderater är emot möjligheter för vanligt folk att orka jobba ett helt långt yrkesliv är ingen nyhet. har röstat emot snart sagt varenda möjlighet för vanligt folk att få lite extra ledighet eller att kunna vara föräldralediga med sina barn. Detta gäller naturligtvis inte vårdnadsbidraget som är ett specifikt stöd, inte för att människor ska orka jobba utan för att kvinnor ska vara hemma. Både familjeveckan och friåret skulle ge människor möjlighet att jobba ett helt långt yrkesliv. Inte minst familjeveckan är en möjlighet för barnfamiljer att få ihop livspusslet. Sommarloven är ju mycket längre än semestrarna. Inte minst för ensamstående föräldrar kommer detta att betyda otroligt mycket för möjligheterna att både vara en bra förälder och att klara av sitt jobb. Detta handlar alltså om reformer för att människor ska kunna orka jobba ett helt långt yrkesliv. Här handlar det om satsningar på en lång rad områden. Som jag sa i mitt förra inlägg handlar det om att vi behöver utbilda personal. Personalen måste kunna flytta dit där jobben finns. Man måste kunna pendla. Vi behöver satsa mer på infrastruktur . Och vi måste se till att möta det faktum att det blir allt fler äldre i . Kvinnor i min ålder måste kunna jobba heltid och inte behöva gå ned på deltid för att ta hand om sina föräldrar och andra äldre släktningar. Det kommer att vara en viktig reform för att kunna upprätthålla arbetskraftsutbudet . Att nyanlända kommer i arbete är en central fråga för regeringen. Det finns flera förslag i januariavtalet som kommer att stärka möjligheterna för nyanlända att komma i arbete. Här har arbetsmarknadspolitik visat sig vara ett effektivt instrument. Där kan jag bara konstatera att föreslog mycket dramatiska nedskärningar just när det gäller möjligheterna för nyanlända att få den utbildning som gör att de kan ta ett jobb. Vi såg till exempel i nyheterna en kvinna i som utbildade sig till grävmaskinist, som är ett bristyrke, för att sedan kunna komma ut och arbeta. Hon har alltså flytt från till , utbildar sig till grävmaskinist och är snart i jobb. Det är denna typ av möjligheter som och , med stöd, skar ned på i samband med den servettbudget som de lade fram i . Vi från regeringen kommer naturligtvis att arbeta för att det ska finnas goda möjligheter för nyanlända att komma i arbete genom arbetsmarknadspolitiken, arbetsmarknadsutbildning och etableringsjobben. 50 (M): Tillväxten är helt avgörande för att välfärden långsiktigt ska kunna få mer pengar. Varje politisk åtgärd som motverkar tillväxt motverkar också en stark välfärd. Vi behöver jobba mer och inte mindre. Finansministern talar om att skulle betyda oerhört mycket när det är skollov. Det finns fortfarande fritis som man har tillgång till. Jag har därför mycket svårt att se att detta skulle vara den helt avgörande frågan. Vi vet att friåret var mycket orättvist. Det var bara vissa yrkesgrupper och vissa personer som kunde ta del av det. Andra har inte haft några som helst möjligheter att göra det. Det är en oerhört orättvis och mycket dyr reform. Jag upprepar att regeringen bär ett tungt ansvar för att man inte har använt högkonjunkturen för att driva igenom de viktiga reformer som kunde rusta för framtiden. Man har fört en passiv politik och litat på effekterna av högkonjunkturen. talar man om att man har satsat si och så mycket pengar på olika saker och är upprörd över att och drog tillbaka en del av dessa så kallade satsningar. Vi gjorde det för att de inte gav någon effekt. Det var att kasta pengar i sjön. Pengarna gav inte den effekt som regeringen utlovade. Då är det läge att dra tillbaka dessa satsningar och lägga pengarna på någonting bättre. Det är precis så som vi tänkte med vår budget. vill regeringen återgå till de dåliga satsningar som man gjorde tidigare. Det kan inte vara vägen framåt. Finansministern svarade aldrig riktigt på min första fråga, och därför upprepar jag den. Under Alliansens tid lyckades alltså bättre än omvärlden, både vad gäller arbetsmarknad och tillväxt. lyckas sämre än många jämförbara länder. Varför har det blivit så som har varit finansminister? Jag skyller såklart inte på henne personligen. Men vad är det som regeringen har missat, eftersom har lyckats sämre än andra länder? 51 Finansminister (S): Låt oss återigen konstatera att under den förra mandatperioden har haft en högre tillväxt än andra EU-länder. Vi har den högsta sysselsättningsgraden som har uppmätts i , vi har den högsta sysselsättningsgraden i EU och vi har den högsta sysselsättningsgraden som någonsin har uppmätts i något EU-land. Vi har den lägsta andelen personer som lever på transfereringar av bidrag , och vi har den lägsta statsskulden . Att få detta att framstå som ett misslyckande kräver kanske ett större konststycke än vad som är möjligt från talarstol. Däremot delar jag helt uppfattningen att det är oerhört viktigt att vi fortsätter att arbeta med reformer för att fler människor ska komma i arbete. Men har i sin budgetmotion visat vad det är man vill. Det är väldigt tydligt vad moderat politik är: att sänka skatten, mest för dem som tjänar allra mest. Detta ska sedan betalas med nedskärningar, till exempel när det gäller att nyanlända ska kunna få den där utbildningen som gör att man kommer i jobb. Det är klassisk moderat politik. Om man ser på den fördelningspolitik som fördes under förra mandatperioden märker man tydligt att vi såg till att de som har det lite tuffare också är de som får ta en större del av de gemensamma ekonomiska resurserna. Om man ser på fördelningen i budgetmotion är det väldigt tydligt att det är höginkomsttagarna som gynnas. Det är klassisk moderat politik, men det är inte det som behöver. Vi behöver investera så att fler människor kommer i arbete och nyanlända får den utbildning som krävs. Vi ska bygga de bostäder som gör att ungdomar kan flytta hemifrån och människor flytta dit jobben finns. Vi behöver bygga den infrastruktur som gör att vi klarar av transporterna av både gods och människor. Tillsammans med forskning är det detta som gör att den svenska produktiviteten och tillväxten kan stärkas. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2018/19:104 om en översyn av kassaregisterlagen 52 Finansminister (S): Boriana har frågat mig om jag är beredd att initiera en snabb översyn av kassaregisterlagens konsekvenser för torg- och marknadshandlare och om jag har för avsikt att verka för att marknads- och torghandel som företagande kan bevaras. Hon har också frågat vilka åtgärder jag tänker vidta för att även marknads- och torghandel ska kunna verka på rimliga villkor samt hur jag ställer mig till ursprungliga förslag om schablonbeskattning för företag som bedriver marknads- och torghandel. Låt mig först slå fast att jag ställer mig bakom den borgerliga regeringens och min företrädares, den moderata finansministerns, åtgärd att utvidga kassaregisterlagstiftningen till att omfatta även marknads- och torghandel. Det finns inget som tyder på att den branschen är mindre drabbad av svarta inkomster än näringslivet i övrigt eller att kontrollbehovet skulle vara mindre för denna bransch. som finansminister har kassaregisterkravet utökats till att även avse näringsidkare som driver verksamhet i utan att ha ett fast driftsställe här i landet. Ett viktigt moment för att såväl marknads- och torghandel som annat företagande ska kunna bevaras är att konkurrens inom och mellan olika branscher sker på lika villkor. har därför en viktig uppgift, inte bara för att uppbära den skatt som behövs för att samhället ska fungera utan faktiskt även för att allt företagande ska ske på sjysta villkor och det seriösa företagandet skyddas. Det har i olika sammanhang förts fram idéer om schablonbeskattning. Sådana förslag har det gemensamt att de inte resulterar i en beskattning av verkliga inkomster och därför gynnar dem som har högre inkomster än schablonen speglar på bekostnad av dem som har lägre faktiska inkomster. Systemet innebär i sig alltså ett avsteg från skatteförmågeprincipen. I något fall kan det ändå anses lämpligt att införa en sådan beskattning; till exempel infördes en möjlighet till tonnagebeskattning för rederinäringen 2017. Jag vill inte heller utesluta att det kan finnas andra situationer där en schablonbeskattning kan vara ett alternativ. Det är naturligtvis viktigt att företag, även inkluderande marknads- och torghandel, har goda och förutsägbara villkor att verka utifrån. 53 BORIANA (M): Tack, ministern, för svaret! Jag vill börja med att säga att jag delar ministerns uppfattning att företagandet ska ske på rättvisa villkor och att det seriösa företagandet ska skyddas. Torg- och marknadshandeln är ett seriöst företagande, som måste skyddas och som måste få verka på rimliga villkor. Anledningen till att jag ställde denna interpellation är ett antal möten med företagare i denna bransch som vittnar om att de inte alltid behandlas på ett rättvist sätt. Det var inget fel på intentionerna bakom kassaregisterlagen. I praktiken fungerar den dock inte som det var tänkt. När lagen infördes fanns det information om att det till ett rimligt pris gick att köpa kassaapparater som fungerade i alla väder. Det visade sig vara osant. Än saknas det sådana apparater som är godkända för utomhusbruk och när luftfuktigheten är . Garantier och försäkringar fungerar helt enkelt inte när man använder dessa apparater i dåligt väder. Och marknader och torghandel sker, som vi vet, för det mesta utomhus. Vi bor i ett land där det inte är solsken . Varje gång det regnar eller är för kallt på en marknad riskerar de seriösa handlarna att bryta mot lagen. När vi debatterar rättvisa villkor för företagare vill jag lyfta en annan fråga som upplevs som ytterst orättvis av marknads- och torghandlarna, nämligen anonyma kontroller. kommer och utför kontroller utan att ge sig till känna. Den kontrollerade handlaren får en eller ett brev med ett strafföreläggande utan att ha möjlighet att förklara eller diskutera om eller varför ett fel har inträffat. Som en av kontrollanter har förklarat: Vi kan inte presentera oss och säga att vi är kontrollanter, för då kommer ni till slut att känna igen oss! Jag hoppas att ministern inte delar denna människosyn, där företagare behandlas som potentiella brottslingar. Enligt mig är syftet med kontrollen – och med kontroller över huvud taget – att handlarna inte ska göra fel och framför allt inte upprepa samma fel två gånger. Det borde vara betydligt mer rättvist och hederligt att på plats påpeka vilket fel som har begåtts i stället för att skicka ett brev månaden efter kontrollen. Ett annat problem är när det är någon anställd som gör fel, till exempel glömmer att fråga om kunden vill ha kvitto. Då är det företagaren, torghandlaren, som ska betala böterna. är de anställda unga människor, 16–. Detta förhållningssätt, att böterna ska betalas av ägaren, gör att en viktig rättsprocess åsidosätts. Men det gör också att dessa handlare drar sig för att anställa unga människor, vilket är beklagligt. 54 Finansminister (S): har fått möjlighet att göra icke förannonserade kontroller. Bedömningen är att det är ett effektivt verktyg. När man lyssnar på Boriana kan man få intrycket av att det bara ska göras förebyggande kontroller. I så fall innebär väl det att man bara ska förannonserade kontroller. Jag har tidigare bedömt att det har funnits ett ganska brett politiskt stöd för att det finns poänger med att ha just oannonserade kontroller. Det bygger på att handlaren inte känner till att den som kommer till marknaden och befinner sig där är just från . Normalt sett brukar inte ministrar ha så detaljerade synpunkter på hur en myndighet styr sin verksamhet. Min bild är att detta också har gällt tidigare, moderata, finansministrar. Om Boriana har många synpunkter på hur praktiskt sköter kontrollerna kanske hon kan få bättre svar om hon frågar nästa gång de kommer till skatteutskottet. Men jag ska svara så gott jag kan. menar att det är viktigt att handlarna i förhand inte ska känna till att det är just som kommer. Normalt sett berättar man redan under kontrollen att det är som gör kontrollen. Men i vissa fall bedömer man att det inte är lämpligt att göra det. Om man gör anonyma kontroller ingår det i instruktioner att de ska ta kontakt med den kontrollerade i nära anslutning till att kontrollerna avslutas. Detta är alltså den information som jag har fått från . Frågan är då om man kan kräva kassaregister i regn och kyla. Här är det viktigt att påpeka att det finns möjligheter för att inte ta ut kontrollavgift om det av någon anledning är tekniskt omöjligt att ha ett kassaregister. Det har till exempel förekommit fall med fäbodar där det varken funnits el eller täckning. Det är alltså möjligt. finns det nu kassaregister som även kan installeras i surfplattor, och surfplattor klarar ju många olika väderlekar. Men om det råder väderlek som gör detta omöjligt finns det alltså möjlighet för att inte ta ut någon avgift. Självklart är det viktigt att vi följer denna utveckling och säkerställer att det finns goda villkor. För att det ska finnas bra villkor för alla seriösa torg- och marknadshandlare är det dock viktigt, menar jag, att det finns en möjlighet att kontrollera om några inte bedriver sin verksamhet på sjysta villkor så att de som gör det har möjlighet att konkurrera. 55 BORIANA (M): Tack så mycket också för detta svar, ministern! Jag vill bara förtydliga att jag inte är emot oannonserade kontroller; jag är emot att man inte ger sig till känna efter att man har upptäckt fel. Av de hundratals kontroller som görs är det bara några enstaka som visar att människor gör fel, så därför är det ingen idé att man alltid presenterar sig och pratar med alla. Upptäcker man däremot fel ska man gå fram och säga: Du gjorde det och det felet. Här är dina böter. Jag förstår att detta inte faller under ministerns omedelbara ansvarsområde. Jag ville bara påpeka för ministern, som så fint sa i sitt svar att hon är för rättvisa villkor, att det finns detaljer som kan göras ännu mer rättvisa. Jag hoppas att det går att ordna på något sätt. Jag vill återkomma till min interpellation. Jag ställde där frågan om ministern tänkte verka för att marknads- och torghandeln ska bevaras. Jag upplevde inte att jag fick något svar i vare sig den första eller den andra omgången. Jag och många andra tycker att torg- och marknadshandel är en viktig del av det svenska kulturarvet. Många platser ute på landsbygden lever upp tack vare att det då och då är marknad. Ett exempel är marknaden i , som drar många intressenter från hela landet. Det speglas i tv-reportage, nyheter och så vidare. Det vore väldigt olyckligt om marknaderna i norr, och även i som jag kommer från och där marknaderna också är väldigt viktiga, försvann. Det finns statistik som visar att det blir färre och färre marknadshandlare, eller knallar som de också ibland kallas. Särskilt svårt är det för idrottsföreningar att locka knallar till sina evenemang. Det leder till att dessa föreningar får mindre inkomster, mindre pengar att spendera på ungdomars aktiviteter, vilket i sin tur leder till att utbudet av ungdomsaktiviteter och diverse idrottsgrenar minskar eller hotar att minska. Jag hoppas därför att ministern på något sätt vill göra en översyn av denna lag, som inte fungerar som intentionerna var. 56 Finansminister (S): Jag tackar Boriana för att hon tar upp dessa exempel på hur kontrollen fungerar vid olika marknader. Det är naturligtvis viktigt för mig som minister att få höra olika vittnesmål om hur myndigheternas verksamheter sköts, både från myndigheter och från riksdagsledamöter och även när jag träffar Torg- och Marknadshandlarna, en organisation som man springer på i olika sammanhang. Det är viktigt och mycket välkommet. Jag delar helt Boriana Åbergs uppfattning att marknadshandlarna eller knallarna är en viktig del av och det svenska kulturarvet. Detta är också någonting som betyder mycket för ungdoms- och idrottsföreningar. Också för vissa bygder är detta viktigt för att sätta bygden på kartan och dra turister, kanske inte bara när det är marknad utan också andra delar av året. Därför är det naturligtvis viktigt att det finns bra och rimliga villkor för dem som ägnar sig åt torg- och marknadshandel. Kassaregisterlagen var just ett sätt att skydda de seriösa näringsidkarna inom området, ett sätt att försöka stärka villkoren för den här branschen. Den utvidgning som gjordes så att kassaregisterkravet också avser näringsidkare som driver verksamhet i utan att ha ett fast driftsställe är också någonting som ökar konkurrenskraften för de svenska torg- och marknadshandlarna. Detta var två åtgärder just för att stärka konkurrensmöjligheterna för alla seriösa knallar som vi har runt om i landet. 57 BORIANA (M): Jag skulle vilja be ministern att förtydliga sitt svar om förslaget om schablonbeskattning. Detta borde man titta lite närmare på, tycker jag, framför allt därför att det var det ursprungliga förslaget från . Ministern säger i sitt svar att schablonbeskattning gynnar dem som har höga inkomster och missgynnar dem som har låga. Det går säkert att diskutera. Det går säkert också att hitta en tillförlitlig metod som gör denna eventuella schablonbeskattning rättvis, till exempel att utgå från antalet meter som en viss handlare hyr, antalet anställda eller antalet firmabilar, så att det inte slår orättvist. Eftersom branschorganisationen själv ställer sig försiktigt positiv till förslaget borde det inte vara så svårt att inse att det kanske är en bättre lösning i väntan på kassaapparater som fungerar i alla väder. Jag skulle gärna vilja att ministern utvecklade sitt svar om schablonbeskattning. 58 Finansminister (S): Det finns helt klart både för- och nackdelar med schablonbeskattning. En fördel är att det blir enkelt. Det blir enklare för företagen, och det kan också bli enklare för människor som inte är så vana att driva företag att kliva in och bli företagare. En nackdel är å andra sidan att beskattningen just för dem som kliver in riskerar att bli högre i förhållande till kostnaderna än för dem som varit företagare ett tag. När man bygger upp en verksamhet har man oftast en del kostnader som man får dra av innan man börjar betala skatt på vinsten. Det gör att det blir lättare för nya företag att komma in i branschen. Innan man gör vinst behöver man inte betala någon skatt. Har man däremot en schablonbeskattning kan det bli svårare för nya företag att komma in på marknaden eftersom de då ska betala skatt oavsett om de har gjort någon vinst eller inte. Visst kan man ha en schablonbeskattning på exempelvis antalet fordon, men då blir det lättare för dem som ägt sitt fordon . De har större möjlighet att betala skatt än någon som precis har köpt ett fordon och kanske står med stora skulder, räntor och amorteringar på fordonet. Det kan alltså finnas ett problem med nya som kommer in på marknaden om man har en schablonbeskattning. Men det kan som sagt finnas anledning att för vissa branscher titta på schablonbeskattning, och det har regeringen också gjort. Jag vill tacka Boriana för att hon har tagit upp den här frågan. Det är viktigt att vi har en levande torg- och marknadshandel i och inte minst att vi har en sådan som gör att alla de som gör rätt för sig och betalar skatter precis som man ska inte blir utslagna av andra som inte gör det. Det är precis därför som vi har de här kassaregistren. Interpellationsdebatten var härmed avslutad.