prot · H70924 · 2019-10-23 00:00:00 — Det andra vi lägger in är det som också lyfter fram: att public service-bolagen i nyhetsverksamheten ska ”ta hänsyn till kvalitativa nyhetsmediers konkurrensförutsättningar”. Hur det här ska gå till måste vi ålägga public service-bolagen att ta särskilt ansvar för. Men det ligger fast i det här sändningstillståndet. De får själva återberätta hur de har lyckats med uppdraget. Vi kommer såklart också att lyssna in de kommersiella bolagen när det gäller hur det går med den här uppgiften i sändningstillståndet. 37 (KD) replik: Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Det är viktigt att vi är korrekta och sakliga här. har till och med en reservation om det. Jag tycker inte riktigt att Lawen Redar höll sig till det när hon sa att ska begränsa kulturutbudet. Det har vi aldrig sagt. Det är besvärande när man skruvar på det. Det blir lite fake news över det hela. Det vi har sagt är att public service ska fokusera på kärnområdena. Det är det som är viktigt. Det betyder nyheter. Det handlar om minoritetsgruppers möjligheter att ta del av nyheter, annan samhällsinformation och så vidare. Det är den delen vi vill stärka. Det är också det vi har nämnt i medierna. Det är bra om vi kan hålla oss till det som är korrekt här. 38 LAWEN REDAR (S) replik: Det som är korrekt i det här är att har vissa reservationer när det gäller nuvarande sändningstillstånd. Men de avser inte det som partisekreterare har gått ut . Jag ska förtydliga, så att vi inte landar i någon form av fake news eller vad diskussionen kan betecknas som. Det är helt riktigt att man har godtagit förutsättningarna för den här tillståndsperioden med de få reservationer som har. Men min fråga tillbaka till blir: Varför går partisekreterare ut i en debattartikel i och säger att vissa delar av public services kulturuppdrag kan betecknas som krimskrams och att Netflix och Spotify kan ta över vissa av dess verksamheter, och därför ska man begränsa uppdraget? Det är min frågeställning. Och vad betyder det inför nästkommande sändningsperiod? 39 (KD) replik: Anledningen till att vi går ut med det här i medierna är att vi ska ha riksting . Då ska vi debattera public service. Det finns, som alla som håller på med partipolitik vet, ett antal motioner i ämnet. En del vill slopa hela public service. Man får yttra vad man vill i den motionsfloden. Men vad vi kommer att besluta oss för vet vi först . Vi har lyft upp det här som en diskussion i vårt parti och med andra som vill delta. Jag blir lite rosad av att Lawen Redar vill vara med och debattera vår politik på det här sättet. Det som vi debatterar och diskuterar i vårt parti och som har spritt sig är just kärnområdena, det här med nyheter, samhällsinformation och så vidare. Jag tycker faktiskt inte att det är en orimlig styrning. är public service demokratiskt styrt, och inriktningen fastslås i sändningstillstånden. Det är alltså inte orimligt att, som vi gör, diktera att man bör stärka kärnområdena. Jag vill gärna försvara min partisekreterare när det gäller detta. Vi tycker inte att det är orimligt. Public service är demokratiskt styrt genom de uppdrag som vi ger i sändningstillstånden. 40 LAWEN REDAR (S) replik: Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Jag önskar såklart , som är en stor vän av public service, stort lycka till på partistämma. Framför allt ser värdet av svensk medie- och kulturproduktion inom ramen för public service. I relation till de motioner som förmodligen kommer att dyka upp hoppas jag verkligen att stämman lyssnar på det har att säga. Styrningen av public services programinnehåll är nog ytterst känslig för mig och mitt parti. Ska man börja diktera vad som ska få finnas kvar måste man nämligen också diktera vad som ska bort. Den balansgången blir alldeles för långtgående vad gäller public service-bolagens egna uppdrag och egna sätt att nå ut till den breda allmänheten. Det kräver profession. Det kräver kunskap om hur public service ska vara relevanta och skapa den oerhörda trovärdighet som de har. Jag menar att den inriktning som mediepolitiken fortsatt ska ha är att stärka inhemska aktörer, vare sig de är kommersiella eller om det är public service, men inte med detaljstyrning. Vi ska ge dem långsiktiga och rimliga förutsättningar för att kunna genomföra det uppdraget. 41 (V) replik: Jag uppfattar att Lawen Redar och jag i mångt och mycket delar synen på public service och kulturpolitiken i stort. Men när det gäller frågan om förhandsprövning har vi lite olika åsikter här . Jag säger ”här ” för vi hade inte det tidigare. Då hade vi samma åsikt om hur förhandsprövningen skulle gå till. Det är därför jag väljer att begära replik . Lawen Redar lyfter upp mitt inlägg där jag talade om yttrande. Det yttrande som jag hänvisade till var det som gjordes vid det förra införandet av förhandsprövningsmodellen. Då var Socialdemokraterna mycket kritiska till att göra de förändringar som man föreslår . Socialdemokraterna och även var då tydliga i sitt yttrande från att de kunde godkänna förhandsprövningen ur yttrandefrihetsgrundlagens hänseende eftersom det var bolagen själva och ingen annan som skulle anmäla nya tjänster. Bolagen skulle avgöra om något skulle prövas eller inte. Det var detta som gjorde att KU och den borgerliga regeringen vid det tillfället sa att modellen för förhandsprövning kunde godkännas. Som jag ser det har inget förändrats i sak . Min fundering är därför: Varför har Socialdemokraterna ändrat position sedan kommittéarbetet och den förra behandlingen i genomfördes? Vad har egentligen förändrats? Lawen Redar nämner att det handlar om att titta på tekniker och metoder, inte innehåll. Jag ser att detta kommer att bli väldigt svårt att göra. Det som ligger bakom kritiken av modellen är just innehållsfrågor. Jag återkommer lite mer om det i min nästa replik. 42 LAWEN REDAR (S) replik: Det som lyfter fram stämmer. Socialdemokraterna är och har varit emot förhandsprövningen. Vi har förstås helt andra parlamentariska förutsättningar , och vi har varit måna om att värna en bred överenskommelse i det mediepolitiska handslaget vad gäller public service. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Det finns tre anledningar till att vi tycker att förhandsprövningen kan godtas. Den första är att vi vet att det finns ett EU-direktiv som kräver att ska införa en förhandsprövning. Den andra är den breda överenskommelse om mediepolitiken som vi tycker tjänar medieförutsättningarna på lång sikt, vilket är av vikt. Den tredje handlar om att utformningen av förhandsprövningen är väsentligt annorlunda än vad som redogjordes för i själva utredningen. Vi har utvidgat kärnuppdraget, vilket känner till. Det gör att den del av förhandsprövningen som aktualiseras enbart handlar om nya tjänster av större betydelse eller väsentliga ändringar av befintliga verksamheter inom ramen för den kompletterande verksamheten. Vi har känt oss trygga med denna slutsats. Vi har också noterat att Myndigheten för press, radio och tv liksom KU har intygat att man inte ser någon risk med innehållsprövning. Det är också ett skäl till att vi har landat i denna slutsats. Vi tror att det är viktigt att de kommersiella aktörerna har en god dialog med public service-bolagen och att de har det på de områden där det finns konkurrensförutsättningar. 43 (V) replik: Om man kikar lite närmare på den tidigare kritiken mot nya tjänster hos public service kan man se att det exempelvis har handlat om att man anser att vissa av musikkanalerna på radio spelar för mycket popmusik. Det är tydligt att det har handlat om en innehållskritik, inte att man har en playapp där man kan spela upp popmusiken utan man har tittat på just innehållet. Det har funnits kritik mot SVT Nyheters nyhetsapp. Det är inte själva metoden eller tekniken, att man har en app i sin telefon, som kritiken har gällt, utan att det har handlat om nyhetsrapportering i textform. Det är denna kritik som har fått partier här i kammaren att vilja föra fram krav på att fler aktörer och de kommersiella medierna ska få anmäla tjänster till förhandsprövning. Det hela bygger på just detta. Det är därför flera av de borgerliga partierna reserverade sig förra gången hade frågan uppe. Det är också detta som har drivit fram denna förändring. Det är väldigt bra att regeringen har gjort den här utvidgningen. Färre tjänster kan nu komma i åtanke för en prövning. Men det är själva principen om att andra aktörer ska tycka till om public services verksamhet som vi är kritiska mot. Vi menar att det stör oberoendet och går emot vad yttrandefrihetsgrundlagen säger. Vår kritik handlar om principen. Jag har mycket svårt att se att man kan titta på tekniker och metoder och bedöma konkurrensförutsättningar gentemot de privata aktörerna om man inte också tittar på vad tjänsterna innehåller och erbjuder. Vi talar inte om teknikbolag utan om mediebolag som man ska mäta konkurrensen gentemot. Detta är vår invändning, och jag hade hoppats att också Socialdemokraterna skulle hålla fast vid den. 44 LAWEN REDAR (S) replik: Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Det kommer nog att vara så att de som anmäler dessa tjänster på grund av innehållet blir förvånade över att deras prövningar inte går vidare. Myndigheten för press, radio och tv menar att det i propositionen tydligt framgår vad det egentligen handlar om, nämligen tjänster av större betydelse. Det gäller då nya tjänster. Det handlar även om väsentliga ändringar av befintliga verksamheter inom ramen för den kompletterande verksamheten. Det är detta som innefattar det som kan påverka konkurrensförutsättningarna på mediemarknaden, inte innehållsuppdraget. Detta är också orsaken till att vi låter public service-bolagen få bedriva tjänsten . Myndigheten för press, radio och tv får då bedöma om anmälningarna avser just detta och inte innehållet. Sedan får man jobba vidare med själva förhandsprövningsprocessen. Vi känner oss alltså trygga med att både och Myndigheten för press, radio och tv har konstaterat att de inte ser några hinder med förslag som detta. De ser heller inga risker för att det blir en innehållsprövning. Vi kommer förmodligen i praxis att se att alla de som anmäler någon form av innehåll kommer att bli ytterst besvikna, eftersom frågan inte avser det. 45 (MP): Hur formar vi vår bild av verkligheten? Var söker vi information? Är det i morgontidningen vid frukostbordet eller i mobilen på väg till jobbet? Kanske via en länk i sociala medier, webbradio eller tv? möts vi av allehanda budskap och omges av mer information än . Digitaliseringen och globaliseringen har omformat medielandskapet. De har luckrat upp gränserna mellan traditionella medieformer och skapat fantastiska möjligheter att nå publiken. Det har aldrig varit så enkelt för människor att söka sig till det som de är intresserade av, på de plattformar och som de är intresserade av. För hela mediebranschen innebär det stora möjligheter och utmaningar, framför allt på lokal nivå. Det är vi alla medvetna om. Det är oerhört viktigt för demokratin att alla människor, oavsett var i landet de bor, ska ha tillgång till allsidig nyhetsförmedling av hög kvalitet. På så sätt kan var och en självständigt bilda sig en uppfattning om samhället utifrån fakta och kunskap. Det offentliga samtalet kräver gemensamma fysiska platser och mediala öppna arenor där människor från olika delar av samhället, med olika erfarenheter och bakgrunder, kan mötas och få större förståelse för varandra och varandras åsikter. Vi vidgar vår filterbubbla och blir mer nyfikna på varandra. Det är uppenbart att medierna är avgörande för att demokratin ska hållas levande. Vi i anser att har en fungerande kombination av en stark public service och en mängd av livskraftiga privata medier. Vår uppgift är att skapa goda förutsättningar för denna levande mediemarknad att fortsätta utvecklas. Det är av stor betydelse för de tre public service-bolagen – , och Utbildningsradion – och för allmänhetens förtroende att det finns en bred politisk enighet kring verksamhetens centrala uppdrag. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 En majoritet i utskottet vill, liksom den utredning som ligger till grund för förslaget, att public service-villkoren anpassas till ett nytt, digitalt mediesamhälle och tar hänsyn till vår förändrade mediekonsumtion. Det åstadkommer vi genom att bredda kärnverksamheten till att även omfatta programverksamhet på egna plattformar på internet. Regeringen vill inte begränsa programföretagens användning av externa plattformar, som sociala medier och globala distributionsplattformar. Det är viktigt att finnas med sitt utbud där publiken finns, men det ska alltid göras en konsekvensanalys för företagens oberoende och allmänhetens förtroende. Det är min absoluta övertygelse att betydelsen av public service är större . När polariseringen och fragmentiseringen i samhället ökar är det oerhört viktigt för demokratin att vi har professionella medier, journalistisk granskning och medier som har inskrivet i sitt uppdrag att de ska stå för opartiskhet och saklighet. Jag ser med oro på vad som händer i flera europeiska länder där de styrande försöker ta makten över public service och påverka inriktningen. Det som händer på hemmaplan gör mig också oroad. Både moderater och kristdemokrater har börjat ifrågasätta public service-uppdraget och dess omfattning. Om public service blir för smal når man bara dem som är särskilt intresserade av politik och samhälle – i klartext: dem som är resursstarka. För att nå bredare måste man ha en del populära program som får människor att på ett naturligt sätt söka sig till en public service-kanal eller -app. Då hittar man också till innehåll och utbud som är mer demokratiskt centralt. Public service har en bra balans mellan smalt och brett och behåller därmed med rätta sin särställning. Det breda innehållsuppdraget ligger fast i propositionen, just för att kunna attrahera så stor publik som möjligt. Att spegla hela landet och variationen i befolkningen är också viktigt för både sammanhållningen och demokratin. Som tittare eller lyssnare i vårt avlånga land ska du kunna känna igen dig och få ett personligt värde. Demokratiuppdraget och folkbildningsuppdraget går hand i hand. I dagens informationsflöde blandas korrekta fakta med reklam, politiska budskap, dolda avsändare och algoritmer. Vi måste lära oss att analysera, tolka och bedöma vad som är sant och rimligt och vad som är desinformation och propaganda. Vi måste skaffa oss kunskaper om hur medier, plattformar och nätverk fungerar. Den som saknar förmåga att särskilja sant från falskt, eller inte kan sätta information i rätt sammanhang, får svårare att bygga solid kunskap. Public service har ett ansvar att stärka människors medie- och informationskunnighet. I propositionen betonas Utbildningsradions särskilda ansvar för att producera utbildnings- och folkbildningsprogram som rör just medie- och informationskunnighet. Utbildningsradion har möjlighet att motverka kunskapsklyftor samt vara en oberoende och trovärdig källa i av ökad polarisering i samhället. Då kan vi bygga vår demokrati starkare. För räkning yrkar jag bifall till propositionen och avslag på alla reservationer. 46 Kultur- och demokratiminister (MP): För att vår demokrati ska kunna fungera på ett bra sätt behövs en mångfald av starka och oberoende medier i hela landet. Alla människor, oavsett var de bor, ska ha tillgång till ett allsidigt utbud av journalistik som kan skildra, fördjupa och förklara skeenden och händelser i vårt samhälle, både här hemma och i vår omvärld. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Medan vi i denna kammare nu diskuterar public service pågår krig och konflikter runt om i världen. I världens olika oroshärdar pågår övergrepp och förtryck mot människor i en omfattning som vi här i knappt ens kan föreställa oss. Det här engagerar oss. Vi vill veta vad som händer. Men vi behöver inte vara där. Det finns de som är där i vårt ställe. Modiga journalister tar sig till oroshärdarna och berättar för övriga världen vad som pågår. Vi andra läser tidningen, ser på tv och lyssnar på radio. Personer med särskilda kunskaper förklarar och sätter händelserna i sammanhang. Utifrån mediernas rapportering får vi en inblick i oroshärdarna och en hjälp med att förstå vad som händer. Men krigets första offer är som bekant ofta sanningen. Propaganda och falska nyheter får spridning. Osäkerheten är stor. Många har intresse av att sprida falska föreställningar, misstro och osäkerhet. Informationsspridning blir en del av krigföringen. Är då slutsatsen att vi ska låsa in oss och sluta lyssna? källkritik och kritiskt analytiskt tänkande är inte samma sak som blind misstro mot allt. Är slutsatsen att vi ska ha färre medier och färre professionella journalister? Nej, absolut inte. Slutsatsen är att oberoende journalistik aldrig har varit viktigare. En väl fungerande demokrati förutsätter att medborgarna har möjlighet att fatta informerade beslut. Det handlar om att var och en utifrån fakta och kunskap ska ha möjlighet att bilda sig en uppfattning om världen och de villkor som vi människor lever under. För detta spelar medierna i vårt samhälle en viktig roll. Men inga enskilda medier kan göra anspråk på att ensamma kunna förmedla en heltäckande bild av verkligheten med alla dess nyanser och skiftningar. Världen är som bekant komplex, och det kommer alltid att behöva göras ett urval av ämnen och perspektiv. Därför är den mediala mångfalden så viktig. Public service och de kommersiella medierna måste kunna stå starka sida vid sida. Forskning visar dessutom att en stark public service i kombination med en livskraftig kommersiell mediemarknad går hand i hand med starka demokratier. För de kommersiella mediernas del har regeringen stärkt press- och mediestödet, sänkt momsen på digitala tidningar och skapat bättre villkor för kommersiell radio. Det är en aktiv och offensiv mediepolitik. Men även public service måste ha goda förutsättningar, och det är vad denna proposition handlar om. Public service ska, med utgångspunkt i sitt oberoende, ha en modern reglering som går i takt med sin tid och som möjliggör ett brett utbud som speglar hela och som finns där publiken finns. Den parlamentariska public service-kommittén konstaterade att public service är en kollektiv demokratisk nyttighet som har ett demokratiskt värde för hela samhället. Den här gemensamma formuleringen är en spegling av det utmärkta arbete som kommittén har utfört. I de flesta delar har kommittén lyckats lämna sina förslag näst intill i enighet. Jag menar att det är mycket positivt att det går att uppnå bred uppslutning i centrala mediepolitiska frågor. Det är en erfarenhet som förhoppningsvis kan förvaltas för framtiden. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Regeringens utgångspunkt är i enlighet med kommittén att det breda innehållsuppdraget ska ligga fast. Ett brett utbud av nyheter, kultur, utbildningsprogram, barnprogram, underhållning, program för våra nationella minoriteter och mycket mer är centralt för att public service ska kunna vara en angelägenhet för alla i hela vårt land. Ett fantastiskt utbud gör ingen större nytta om människor inte kan ta del av det. Den reglering vi har är skapad utifrån den logik som gäller för det traditionella sättet att titta på tv och lyssna på radio, en reglering som utgår från att människor tar del av linjära tablålagda sändningar i marknätet. Men det kommer inte som någon överraskning för någon – detta har också redan nämnts av flera talare här i kammaren – att människor tar del av det mediala utbudet på helt andra sätt: via mobiler, surfplattor, datorer och annan webbansluten utrustning. Det är på de internetbaserade plattformarna som publiken ökar, och det är också till stor del där den unga publiken finns. Det finns skäl att tro att den här utvecklingen kommer att fortsätta i allt högre takt. Det är en fantastisk utveckling som ger helt nya möjligheter för människor att ta del av utbudet på det sätt som passar dem. Det vi ser växa fram är en demokratisering och en informationsrevolution som vi förstås ska ta till vara på bästa sätt. Då måste vi ha en reglering för public service som går i takt med sin tid. I propositionen tas därför flera viktiga steg i den riktningen. Det utbud som finns på public services egna plattformar på nätet kommer att ingå i den verksamhet som räknas som företagens kärnverksamhet. Det innebär att vi nu äntligen slår fast att public services playtjänster på nätet tillhör det grundläggande uppdraget. Det stärker public services ställning i den digitala miljön. Men mer behöver göras. behövs en helt teknikneutral reglering, och en grundlagsutredning tittar på hur det ska bli möjligt. Regeringens ambition är att en mer teknikneutral reglering som möjliggör uppdrag och också uppföljning i onlinemiljö kan komma på plats . Public service ska även kunna förmedla sitt utbud på externa plattformar. Men det får inte ske utan gräns, och det får inte ske utan eftertanke. En alltför expansiv spridning av det mediala utbudet utgör risker att det skulle kunna påverka public services oberoende om den för sin distribution skulle göra sig alltför beroende av de globala jätteföretagen, som inte har någon som helst ansvarskänsla för demokratiska värden som vi, företrädare för riksdag och regering, har att förvalta. Det finns ett viktigt demokratiskt värde i att public services utbud ska finnas enkelt tillgängligt för publiken där publiken finns. Vi fastslår nu att public service får använda externa plattformar så att publiken kan hitta till utbudet. Men det ska användas med eftertanke, och renodlade sociala medier ska användas med försiktighet. En politik som syftar till att stimulera starka, ansvarstagande och oberoende medier i hela landet behöver också ta hänsyn till balansen på mediemarknaden. Det handlar om att skapa förutsättningar för en mediemångfald i hela landet där public service kan verka sida vid sida med starka kommersiella medier. De senaste årens medieutveckling har inneburit stora utmaningar för många av landets tidningar framför allt på lokal nivå. På allt fler platser runt om i landet har det uppstått så kallade vita fläckar, områden som helt eller delvis saknar journalistisk bevakning. Det är i förlängningen ett allvarligt demokratiproblem. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 I propositionen finns därför förslag om att och ska stärka sin nyhetsbevakning i svagt bevakade områden men att SR och SVT också ska ta ansvar för en mångfald av nyhetsmedier i hela landet så att de kan värnas. Därför ska SR och SVT i sin dagliga verksamhet mer aktivt ta hänsyn till de kommersiella nyhetsmediernas konkurrensförutsättningar. Public service ska självklart inte underminera de kommersiella mediernas affärsmässiga bärkraft. Men jag vill vara tydlig med att det går åt båda hållen. Även public services närvaro främjar journalistiken, stärker nyhetsintresset och stimulerar kvalitetsutvecklingen i journalistiken. Mer journalistik föder mer journalistik, och mångfalden av olika medier stärker journalistiken som institution. Systemet med förhandsprövning innebär att nya tjänster av större betydelse ska anmälas för prövning utifrån deras förenlighet med public service-uppdraget och deras påverkan på mediemarknaden. Det här systemet har funnits , men ändå har aldrig någon tjänst anmälts för prövning. gör vi vissa systemförändringar för att stärka systemets legitimitet. För det första kommer andra aktörer än public service-företagen själva att kunna anmäla nya tjänster för prövning. För det andra kommer prövningsområdet att begränsas på så sätt att public services kärnverksamhet undantas från prövning. Det ger public service ett stort manöverutrymme som förhoppningsvis kan förvaltas väl. Det är en frihet under ansvar.