prot · H70932 · 2019-11-14 00:00:00 — Välfärdsservicen i vårt land försämras hastigt, och det är inget annat än resultatet av en ansvarslös politik som länge har förts på nationell nivå och som landets regioner nu måste hantera med alla tänkbara medel. Jag vill därför fråga statsrådet vilka akuta åtgärder regeringen avser att vidta för att säkra rätten till en patientsäker och tillgänglig vård i samtliga regioner. 48 Miljö- och klimatminister (MP): Jag tackar för frågan. Det är naturligtvis en väldigt viktig fråga. Jag ser med stor oro på alla de varsel som lagts på . Regeringen jobbar väldigt aktivt för att korta köerna till sjukvården, bland annat genom en satsning på 1 . Vi föreslår ändringar i kostnadsutjämningen för kommuner och landsting, så att man ska kunna föra över mer medel till de mest behövande landstingen och kommunerna. Vi kan konstatera att det är många landsting och kommuner som går med underskott efter med väldigt god ekonomi. Det är någonting som vi behöver hantera. Det är också viktigt att vi vid en förändrad demografisk utveckling med allt fler äldre kan tillse att vi har tillräckligt med resurser för att ta hand om dem som har behov. Alla ska tas om hand. Förstärkning av militär förmåga på 49 (C): Min fråga går till statsrådet . Återmilitariseringen av har varit en prioriterad fråga för och alla andra partier. Vi har varit helt överens. Man kan så här långt konstatera att det är en väldigt stor framgång. Det har byggts ett nytt rationellt regemente, det första . Rekryteringen av officerare har gått väldigt bra. Acceptansen är stor bland gotlänningarna. Jag konstaterar också att Försvarsberedningen är enig om att fortsätta satsa på . – en viktig dag – ska Försvarsmakten komma med sin bedömning av vad som ligger i korten. Jag vill ställa frågan till försvarsminister : Vilka kommande förmågeförstärkningar ser statsrådet behövs på ? 50 Försvarsminister (S): Som jag har sagt är ett av de områden som bör prioriteras i ett kommande försvarsbeslut. Vilka förmågeförstärkningar som det exakt ska handla om får vi återkomma till när processen mot en proposition har fått genomföras. Det är för tidigt att redovisa den typen av uppfattningar. har ett utomordentligt strategiskt läge mitt i . Det som sker på påverkar såväl och som det svenska fastlandet. Jag ser framför mig att det kommer att ske ytterligare investeringar på . Jag hoppas att vi ska kunna ha en bred enighet om det i riksdag. Uppköp av osäkra utsläppskrediter 51 (V): har i flera artiklar granskat uppköp av billiga och osäkra utsläppskrediter. Krediterna må vara billiga, men klimatnyttan är låg eller ingen alls. uppköp av spisar och trädplanteringar i granskas specifikt. I har exempelvis tusentals familjer tvångsfördrivits på grund av trädplanteringar. Man talar om luftslott och klimatkolonialism. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- och klimatministern vilka slutsatser hon drar av dessa granskningar. Jag vill också fråga ministern om hon tänker se till att fortsatta uppköp av osäkra utsläppskrediter stoppas för att uppnå våra svenska klimatmål samt om hon tänker verka för att dessa två specifika fall, där har varit involverad, ska utredas. 52 Miljö- och klimatminister (MP): Frågan om huruvida man kan köpa utsläppsminskningar i ett annat land har varit aktuell väldigt . Sedan klimatförhandlingarna startade och man antog det så kallade Kyotoprotokollet har det funnits mekanismer som kallas för clean development mechanisms. Jag tycker personligen att det är ett slags avlatsbrev för oss rika – vi köper utsläppsminskningar någon annanstans – om det inte är så att det vi gör verkligen hjälper utvecklingen i det landet, vilket vi inte ska utesluta att CDM-mekanismerna faktiskt gör. Vi har sett en rejäl skärpning i hur man kontrollerar att de ger additionella utsläppsminskningar. Det finns inga ursäkter för folkfördrivning eller annat. Vi har en kontinuerlig kontroll och revision på FN-nivå och förstås även från . Man ska se till att man lever upp till de här kriterierna. För mig blir uppdraget att se till att man uppfyller kriterierna i enlighet med § 6 i . 53 (KD): Jag har en fråga till EU-ministern. Jag har tagit upp den sociala pelare som finns i EU och som egentligen var avsedd för eurozonen men som statsministern valde att skriva under och gå in i. Den var frivillig. ser vi konsekvenserna. Vi kommer att få minimilöner. Vi kommer också att få problem att hålla nere EU-budgeten. Det står i den sociala pelaren att EU-fonderna ska finansiera olika reformer i den sociala pelaren. Hur ska EU-ministern se till att vi inte riskerar att öka vår EU-budget? Vi från har varit tydliga med att det inte får bli av bni. Jag skulle också vilja höra om EU-ministern möjligtvis skulle kunna ordna någon typ av opt-out, som och har på olika områden, framför allt när det gäller arbetsmarknaden. Vi har fått löften om att vi inte ska behöva delta i olika program på arbetsmarknadsområdet. Hur ser EU-ministern att vi ska kunna hålla oss utanför minimilöner? 54 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Vi kommer inte att automatiskt få några minimilöner i . Vi kommer att arbeta för att den ordning och de förslag som eventuellt ska komma från kommissionen blir utformade på ett sådant sätt att vi bevarar den svenska och den nordiska modellen i vårt eget land. Vi har många kontakter redan nu med den inkommande kommissionären för dessa frågor. Vi har också haft kontakter tillsammans med våra likasinnade med den inkommande ordföranden i kommissionen. Vi har goda förhoppningar om att det ska lösa sig på ett sätt som respekterar varje lands nationella ordning inklusive den som vi har i vårt eget land. Min slutsats av det är att vi heller inte behöver befara några andra besvärligheter som gör att vi skulle begära en opt-out. Hela statsministerns deklaration i går inför denna kammare handlade om att vi är med i den europeiska gemenskapen fullt ut, med vissa undantag förstås när det gäller eurosamarbetet och så. Breddad rekrytering till högre studier 55 (S): Jag vill rikta min fråga till statsrådet . Att jag med min klassbakgrund valde att studera vidare efter gymnasiet var inte en självklarhet. Det är inte bara sociala faktorer som påverkar övergången utan det finns även problem när det kommer till geografiska avstånd men också skillnader mellan kön. Trots att universitet och högskolor har haft uppdraget att arbeta för och främja breddad rekrytering är det fortfarande dubbelt så vanligt att de som har högskoleutbildade föräldrar eller är kvinnor väljer att studera vidare framför män. Min fråga är därför: Vad avser statsrådet att göra inom detta område för att få flera att välja högre studier? 56 Statsrådet (S): Tack, ledamoten, för frågan! Detta är verkligen någonting som jag känner att vi behöver göra mer av. Lärosätena har länge haft det här uppdraget. Det är så självklart att det inte bara kan vara akademikernas barn som går på våra högskolor. Det ska också vara byggnadsarbetarens dotter likaväl som tjänstemannens son eller den unge mannen från landsorten som kliver in på högre utbildning. Om man inte tycker att klass, kön eller geografi är viktigt för att fler ska få tillgång till högre utbildning är bara det att vi har stora kompetensbrister ett skäl. Vi behöver fler som kliver in på högskolan för att utbilda sig till sjuksköterska, lärare eller vad det nu kan vara. Vi behöver verkligen göra någonting åt det här. har fått ett tematiskt uppdrag från regeringen. Under ungefär ska man granska lärosätenas arbete med detta för att sätta en ännu större fart och en ännu större press på att vi ska kunna komma längre. Det ser jag fram emot. Hotet om orderbrist på 57 (M): Min fråga går till förvarsminister . Vid varv i produceras ytstridsfartyg och ubåtar till den svenska marinen. Trots att gått på högvarv med både halvtidsmodifiering och nyproduktion av ubåtar hotas nu verksamheten av orderbrist. Behovet av nya beställningar framför allt är stort. Annars blir det svårt att behålla dagens verksamhet. besitter unika kompetenser inom ubåtskonstruktion och kompositproduktion för ytstridsfartyg av klassen . Väsentliga nationella säkerhetsintressen är ett uttryck som försvarsministern i princip själv har myntat. Marinen har dessutom tydligt uttryckt det stora behovet av utvecklingen av nästa generation ytstridsfartyg. Alliansregeringen agerade genom extraordinära åtgärder för att upprätthålla kompetensen och beläggningen under sin regeringsperiod. Hur ämnar försvarsministern agera med anledning av den aviserade orderbristen? 58 Försvarsminister (S): Agerandet i samband med övertagandet av varvet i från Saabs sida hade en bred politisk förankring. Jag känner väl till hur hela den uppbyggnaden och aktiviteten genomfördes, och de var fullständigt nödvändiga. Ubåtskompetensen har en lång tradition i och är väldigt viktig för . Den ubåtoperativa förmågan i har väsentlig bäring på svensk försvarsförmåga. Det som produceras inom ramen för svensk ubåtsproduktion är specialdesignat för vatten och förhållanden. Jag är väl informerad om situationen när det gäller , och de långsiktiga frågorna. Det är någonting som måste hanteras i förhållande till den försvarsproposition som ska iordningställas och säkerligen kommer att diskuteras i de överläggningar som kommer att vara mellan de politiska partierna. Tack för frågan! Bristyrken – antalet utbildningsplatser och sökande 59 (S): Jag vill ställa min fråga till . Utbildning är på många sätt lösningen på både arbetslösheten och arbetskraftsbristen. Vi kan se att om man har gymnasie- eller högskoleutbildning har man mycket större chans att få jobb. Det är också inom den gruppen som arbetsmarknaden skriker efter utbildade människor. En del av bristyrkena kräver högskoleutbildning. Det gäller till exempel inom barnomsorg, förskolan, äldreomsorg, sjukvård och skolan. Min fråga till regeringen är: Hur jobbar regeringen för att se till att det finns tillräckligt många utbildningsplatser inom de områden som är bristyrken? Hur ser vi till att tillräckligt många söker till utbildningarna och helst också fullföljer dem? 60 Statsrådet (S): Tack för frågan! Också detta är en väldigt viktig fråga. Ett av de riktigt stora uppdragen vi har är att se till att vi dimensionerar högre utbildning så att den i större utsträckning möter det som är arbetsmarknadens behov. Vi gör en hel del. Vi lägger ut utbildningsplatser på olika lärosäten. Vi har prioriterat utbildningsinsatser när det gäller lärare, sjuksköterskor, läkare och ingenjörer. Det är stora breda yrkesgrupper som vi vet behövs. Vi gör också insatser för lärosätena med att ge en extra budgetstimulans till att höja kvaliteten på utbildningarna. Inte minst gäller det möjligheterna att få mer lärarledd tid. Det är ett sätt inte minst i våra lärarutbildningar som vi tror gör att fler kan klara lärarutbildningarna när de kommer in. Det här är någonting som vi måste jobba ännu mer intensivt med. Konsekvenserna av gymnasielagen för kommunerna 61 (M): Min fråga går till statsrådet . har beslutat att slänga ut 70 gymnasielagsungdomar på gatan i . Inför det beslutet lovade att se på konsekvenserna för de enskilda ungdomarna och för . Frågan är alltså om det finns möjlighet att skaffa fram 70 bostäder för ungdomar utan någon som helst förankring i . När inte ens ungdomar med goda förutsättningar kan skaffa sig en lägenhet är svaret på den frågan enkel. Det är helt enkelt omöjligt. Men den frågan ställdes aldrig till kommunen trots att man lovat att göra just detta. Konsekvenserna av det är uppenbara. Hela kostnaden och hela ansvaret kommer att hamna i kommunens knä. Min fråga till regeringen är därför: Är det verkligen en enskild kommun som ska ta hela ansvaret både för ekonomin och för att skaffa bostäder och inte staten? 62 Miljö- och klimatminister (MP): har tagit ett väldigt stort ansvar för många som har flytt från krig och konflikter. Vi har tagit emot dem och måste naturligtvis se till att de får de bästa förutsättningarna för att kunna bidra till vårt samhälle. Självklart ska kommunerna få tillräcklig ersättning för de kostnader som de har. I budgeten tillskjuter vi 5 miljarder i generella tillskott till kommuner och landsting, och 500 miljoner går till särskilt socioekonomiskt utsatta områden. Vi ger ytterligare 80 miljoner till kommuner som har tagit emot många nyanlända. På är vi övertygade om att ungdomar som är etablerade i en kommun kommer att bli en ekonomisk tillgång för den kommunen. Men staten bidrar på många sätt för att underlätta för kommunerna. Naturligtvis ligger en stor del av ansvaret hos kommunen men staten hjälper också till. Förhandlingarna om EU:s långtidsbudget 63 (S): EU:s långtidsbudget är en högst aktuell fråga som vi noga följer. Det råder ingen tvekan om att medlemsländerna står långt ifrån varandra. Många är de länder som vill se en ökad budget med mer utgifter och större åtaganden. Dessutom höjs röster för att de rabatter som några större nettobetalare, till exempel , har haft ska försvinna. Här hemma oroas många över om vår EU-avgift väsentligt kommer att öka. linje är att vi inte vill se en kraftigt ökad avgift som överstiger av bruttonationalinkomsten. Jag är övertygad om att regeringen driver den linjen tydligt i förhandlingarna, och jag vet att har stöd även av andra medlemsländer. Därför undrar jag om statsrådet skulle kunna ge en kort lägesbild av hur det går i förhandlingarna om EU:s långtidsbudget. 64 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Om man ska redovisa förhandlingsläget får man tala fort. Men jag kan säga att motsättningarna mellan medlemsstaterna i unionen i denna fråga har blivit tydligare . Jag tror inte att någon egentligen tror att det blir möjligt att – som vi hade föresatt oss ett tag – komma till ett avslut. Det verkar inte ligga i korten. Vi har en stark grupp länder som slår vakt om jordbrukspolitiken och som till och med vill öka på det som kommissionen har föreslagit. Vi hade för någon vecka sedan ett möte med sammanhållningspolitikens vänner i , som kräver mer pengar till strukturfonderna. Vi har en grupp länder som tycker illa om det här med rabatter, som bland andra har nytta av. Vi själva argumenterar mycket hårt för att vi måste rätta mun efter matsäcken. Det måste vara en budget som inte går av bruttonationalinkomsten, och vi måste få behålla de rabatter som vi behöver av rättviseskäl. Detta gör vi för att vi vill hålla nere den svenska avgiften, och det gör vi på mandat av riksdag. 65 (M): Jag har en fråga till försvarsministern rörande . Försvarsmakten har kommit in med ett sent yttrande till kommun. kommun tänker stänga . Försvarsmakten har lagt fram en skarp skrivelse där man motsätter sig att Rörbergs flygplats görs obrukbar. Man skriver att flygplatsen på grund av sitt geografiska läge, sin infrastruktur och sin kapacitet är en unik resurs för de förband som använder den. Det finns inga alternativa flygplatser som kan ersätta Rörbergs flygplats funktion. Det är därför ur ett militärregionalt perspektiv angeläget att bibehålla möjligheten att använda Rörbergs flygplats. Försvarsmakten avslutar med att konstatera att om kommunen skulle stänga flygplatsen blir det en negativ påverkan på Försvarsmaktens operativa förmåga. Jag skulle vilja veta hur försvarsministern ser på att kommunen planerar att stänga denna viktiga flygplats. 66 Försvarsminister (S): Jag är inte den som ska gå in och recensera kommunala beslut. Det jag kan säga utifrån information är att jag ska se till att ta del av den information som finns i ärendet och som är officiellt publicerad. Jag ska ta det initiativet med anledning av frågeställningen och se vad det är man skriver i skrivelserna. Man kan ha många synpunkter på hur olika flygplatser i ska kunna användas från Försvarsmaktens sida. Civila flygplatser kan användas i en krissituation när det gäller spridning av olika typer av resurser inom ramen för Försvarsmakten. De kan på det sättet vara en viktig operativ tillgång. Men jag ska som sagt informera mig djupare om Gävlefallet. 67 (M): Vi ser att allt fler arbetstillfällen samlas i och omkring våra storstäder som vi saknar bostäder just där. Med en fungerande kollektivtrafik skulle områden inom rimliga pendlingsavstånd lätta på bostadstrycket. Tyvärr fungerar inte det här . Ett av problemen med att få robusthet och en attraktiv tidtabell är att vi har prioriteringsregler med kriterier för hur tåglägen tilldelas som viktar olika resor med spårbunden trafik mot varandra. Med dagens kriterier är det så olyckligt att ett knökfullt pendeltåg med studie- och arbetspendlare väger fjäderlätt mot ett långväga tåg med långt färre passagerare. Om vi hade kunnat skriva om direktiven till prioriteringsreglerna så att korta arbetsresor däremot ges prioritet hade vi snabbt kunnat hitta en konkret lösning på bostadsbristen i storstäderna. Min fråga med anledning av detta är: Inser regeringen problemet med prioriteringsreglerna, och är ni i så fall villiga att arbeta för en förändring av dessa? 68 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för en viktig fråga! Bostadsbyggandet, bostadsförsörjningen, kollektivtrafiken och möjligheterna att färdas på ett hållbart sätt är prioriterade frågor för regeringen. Jag kan konstatera att sedan regeringen tillträdde 2014, förra mandatperioden, har vi ett rekordstort byggande, bland annat till följd av det investeringsstöd som vi har infört. Vi har också en historiskt stor satsning på järnvägen och järnvägsunderhåll. Jag tänker inte minst på den nyhet som kom om att vi tydliggör ansvaret för underhåll av järnvägen. Den specifika fråga som ledamoten ställer om prioritering av olika pendlingsfärdmedel är någonting som min kollega infrastrukturministern bör titta på och som han säkert också tittar på. Vi är av åsikten att kollektivtrafiken är det viktigaste om vi ska ha hållbara städer och klara klimatmålen. 69 (S): Jag har en fråga till ministern för högre utbildning och forskning, . Jag vill börja med att säga att jag verkligen uppskattar ministerns engagemang för att ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. rankas som ett av mest innovativa länder inom sektorer som stål, skog och fordon. Men när det gäller livsmedel rankas vi först på 14:e plats. Här har vi alltså en utvecklingspotential. Forskningen har en jätteviktig roll för att vi ska nå livsmedelsstrategins mål om bland annat en hållbar livsmedelskedja. Min fråga lyder: Hur tänker ministern kring forskningens roll för att vi ska hitta nya innovationer och utvecklingsmöjligheter inom livsmedelskedjan? 70 Statsrådet (S): Tack, , för en viktig fråga! Forskningspolitiken är någonting som vi verkligen har satt igång ett arbete med att fortsätta att utveckla. hoppas jag att kunna komma tillbaka till kammaren med ett förslag till beslut som jag hoppas att många partier ställer sig bakom. Detta ska vara en forskningspolitik där fortsätter att vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. Det är helt enkelt så vi har bestämt oss för att bygga det här landet: mer av kunskap och mer av innovation. Det gäller också livsmedelsforskningen. Det är klart att om vi ska ställa om till mer hållbarhet måste vi kunna bygga ett starkare samhälle som ger jobb, som ger människor hälsa och som tar till vara det som är våra styrkor. En av våra styrkor är naturligtvis att är ett duktigt land när det gäller hållbar livsmedelsproduktion. Exakt hur och på vilket sätt detta ska se ut får vi återkomma med. Processen har bara börjat. Situationen för kvinnor och barn i 71 (M): Jag tänker på situationen för kvinnor och barn i . Trots att vi har fantastiskt bra personal på plats som är utbildade i resolution och som även utbildar vidare på plats inom detta ser situationen ganska hemsk ut. Många kvinnor och barn faller fortfarande offer. Det var över 300 döda barn per , vilket strider mot egentligen alla mänskliga rättigheter och . Jag har därför en fråga till försvarsministern. Mer av samma är inte alltid lösningen. Avser regeringen att göra något ytterligare eller att vidta några ytterligare åtgärder inom internationella insats för att öka jämställdheten och förbättra situationen för kvinnor och barn i ? 72 Försvarsminister (S): Mödradödligheten har gått ned i . Kvinnor har fått en bättre position i samhället i . Det har skett mycket positivt på hälsovårdsområdet i . Den internationella insatsen har över huvud taget haft en bra effekt på det afghanska samhället. Sedan finns det naturligtvis djupa problem med säkerheten, och den har också blivit försämrad. Just nu är situationen rätt så tillspetsad. riksdag kommer att besluta om att fortsätta vår insats i , som har pågått . Jag tror att det vore rent skadligt om vi skulle dra oss ur. har också ett omfattande humanitärt bistånd till . En av punkterna i vårt arbete är att förbättra barns och kvinnors situation. Det arbetet kommer att fortsätta inom den breda humanitära insats som också möjliggörs av den militära insats som genomförs. Regeringens agerande med anledning av läget i 73 NORIA MANOUCHI (M): När det inkommit över 11 000 orosanmälningar om barn i , när vart fjärde barn växer upp i fattigdom och vart femte barn går ut skolan utan gymnasiebehörighet, när det är dubbelt så stor risk att bli skjuten i som i och när det i hela kroppen känns som att någonting i grunden håller på att förändras i samhället, då undrar man: Varför gör regeringen inget särskilt? Varför gör regeringen inget extraordinärt? Varför gör man inte det som krävs och använder sin maktposition för att skapa de jämlika förutsättningar som man så gärna vill prata om? Vi fick ett brev i går från . Det beskriver helvetet man upplever och känner när man kommer till platsen och finner ett barn med skotthål i sig. Som vice statsminister är du skyldig Malmöborna ett svar, åtminstone en ansats till räddning. Varför gör ni inte mer? 74 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, Noria Manouchi, för en väldigt viktig fråga, även om jag inte instämmer i att regeringen inte gör något. Vi ser hur våldet går ned i åldrarna, och det är helt oacceptabelt. Vi behöver arbeta för att barn ska gå i skolan och bygga sig en framtid, inte lämna skolan och förstöra sin och andras framtid genom att gå in i gängkriminalitet. Polisen har inrättat en särskild händelse för att göra tre saker, framför allt i : få bort de grövst kriminella från gatorna, se till att vapnen försvinner från gatorna och se till att det finns exitstrategier för de unga som är inne i gängkriminalitet så att de kan bygga sig en framtid. Sedan har regeringen , till exempel, sagt att vi kommer att kunna använda ett slags mellantvång för LVU där man mot föräldrars önskan kan ge ungdomar hjälp när de är på väg in i gängkriminalitet eller utsätts för hedersvåld. Klimatförändringarnas geopolitiska följder för 75 (S): Jag har en fråga till försvarsminister angående klimatförändringarnas geopolitiska konsekvenser kring . Klimathotet börjar nu till slut klarna för oss alla. Med stigande temperaturer och smältande glaciärer uppstår nya farleder, och det blir ett än starkare fokus på vårt arktiska område. Mot denna bakgrund är min fråga: Hur resonerar försvarsministern kring klimatförändringarnas möjliga geopolitiska konsekvenser, och då särskilt i ? 76 Försvarsminister (S): Klimatförändringarna är ju en realitet och måste åtgärdas på ett brett fält. Den utveckling vi ser i Arktisområdet är en fortsatt investering i militär förmåga på , att man öppnar olika gamla baser från den sovjetiska tiden, en ökad övningsverksamhet och också en ökad operativ verksamhet i området. Det är klart att vi har en situation där också de säkerhetspolitiska frågorna ställs på sin spets och där det finns ambitioner att på olika sätt markera i det här området. Klimatförändringarna har alltså en effekt. De kan ju också öppna för att det blir enklare att få intresse för att utnyttja naturtillgångar och liknande, vilket i sin tur också kan slå över på säkerhetspolitiska aspekter. Men vi ser alltså ett ökat säkerhetspolitiskt intresse i området. En utökad roll för de frivilliga försvarsorganisationerna 77 (M):