prot · H70943 · 2019-12-03 00:00:00 — Jag vill också understryka att utvecklingstid är avsett att ge individer ökade möjligheter efter en frivillig överenskommelse med sin arbetsgivare om kompetensutveckling, för att kunna utveckla sig vidare i sitt yrke eller till ett annat yrke. Jag kan lugna kammaren med att det inte kommer att vara en reform som spiller över på arbetsgivaren, utan varje arbetsgivare ingår en överenskommelse med individen. Jag vill också klargöra att när det gäller lärarutbildningen, med min tidigare erfarenhet som ordförande vid , känner jag mycket väl till hur utbildningsutbudet har anpassats, förnyats och moderniserats . Det innebär att en person som jobbar som lärare men som ännu inte har sin legitimation utan kanske har vissa kurser som behöver kompletteras kan göra det på lite olika sätt, via distansutbildning eller under mer flexibla former. Det är viktigt att vi ser hur arbetsmarknaden och utbildningsutbudet utvecklas, så att vi inte lever med en felaktig bild. Det kan vara värdefullt för många olika typer av verksamheter att människor får en chans att fylla på med ny kunskap och kan kliva in i ett nytt arbete. Apropå den fråga som har lyfts upp om parternas olika synpunkter på reformen lyssnar vi såklart in de synpunkterna noga i det arbete som vi gör just nu i beredningen av reformen. Här i kammaren ställs ett antal relevanta frågor, som vi såklart behöver se över så att det ska bli en så bra reform som möjligt. Det är viktigt, herr talman, att vi inte förstorar utvecklingstiden som den enda reformen som ska lösa våra arbetsmarknadsproblem. Det här är ett av många viktiga bidrag för att kunna öka flexibiliteten på arbetsmarknaden. En annan sådan fråga är vikten av att utbildningsutbudet också är anpassat utifrån de behov som finns hos löntagarna och på arbetsmarknaden. 33 (M): Det är naturligtvis viktigt att regeringen har en sammanhållen politik. Vi kan se att Arbetsförmedlingen lämnar tillbaka nästan 1 miljard som man inte har använt , trots hög arbetslöshet och trots att man mer eller mindre har skapat ett kaos. Som generaldirektören på Arbetsförmedlingen har sagt beror det på januariöverenskommelsen. Jag är bekymrad över att regeringen tänker lägga miljarder på det man kallar utvecklingstid. Precis som jag sa i mitt inledande anförande har många samhällsproblem. Det blir alltså inte fler poliser av att polisen genomgår utvecklingstid. Det blir inte fler lärare i klassrummet av att läraren genomgår utvecklingstid. Det blir inte fler operationer utförda på sjukhus av att läkaren genomgår utvecklingstid. Det är betald ledighet på någon annans bekostnad, om utvecklingstid över huvud taget kan vara aktuellt. Det är precis som arbetsmarknadsministern säger, nämligen att det måste finnas någon som kan ersätta till exempel polisen. Jag hade önskat att regeringen med kraft hade lagt pengarna och tiden som detta arbete tar i och på departementet på att ta fram reformer som verkligen gör att fler kommer i jobb. kommer inte att kännas igen om vi inte får alla utrikes födda i jobb. kommer att få samhällsproblem som vi aldrig har sett förut om vi inte får tredje generationens invandrare i jobb. Jag hade själv ett seminarium med här i huset, där han sa att de som har kommit nu fixar vi säkert men att han var mycket bekymrad för dem som bor i våra förorter, tredje generationens barn, som inte har lärt sig svenska ordentligt . Det är där regeringen ska lägga kraften, inte att med olika namn ge vuxna människor ledigt på någon annans bekostnad. Det löser över huvud taget inga av de samhällsproblem som har just . 34 Arbetsmarknadsminister (S): Jag väljer att inte kommentera läget på Arbetsförmedlingen. Det är betydligt mer komplext än vad ger sken av i debatten. Det tar vi . Det som är själva grunden till att vi kan anställa fler poliser, lärare eller läkare handlar om att människor ska arbeta. För det behöver vi en arbetsmarknadspolitik som tar sikte på bland annat dem som står långt från arbetsmarknaden genom att utbilda, rusta och matcha dem mot arbete. Det handlar också om att se till att arbetsgivare kan anställa den kompetens som de behöver. Det är helt centralt för att vi ska kunna öka den ekonomiska tillväxten, vara konkurrenskraftiga och finansiera poliser, lärare och läkare. Det är så det hänger ihop. Det måste finnas en arbetsmarknadspolitik för dem som står långt från arbetsmarknaden, och det måste finnas en politik som tillgodoser arbetsgivarnas behov. För det måste vi också ha en hög grad av omställning och dynamik på arbetsmarknaden. Där kan vi göra flera olika typer av insatser. En av dem är utvecklingstid. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2019/20:112 om arbetsmiljö och psykisk ohälsa 35 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig om jag ser de utmaningar vi har med den alltmer ökande psykiska ohälsan inom vår arbetsmiljö och vad jag har för åtgärder att ta till. Ingen ska behöva skadas eller bli sjuk av sitt arbete. Arbetslivet ska inte medföra att människor slås ut på grund av fysiska, sociala eller organisatoriska arbetsmiljöfaktorer. Arbetsgivaren har det yttersta ansvaret för arbetsmiljön. Förbättringar i arbetsmiljön är också en fråga för staten och arbetsmarknadens parter. Sedan regeringen tillträdde förra mandatperioden har det varit en viktig prioritering att höja ambitionsnivån för arbetsmiljöpolitiken. Resurserna har förstärkts med mer än . Regeringens arbetsmiljöstrategi –2020 tar avstamp i tre prioriterade områden där psykosocial arbetsmiljö, som benämns organisatorisk och social arbetsmiljö, och hållbart arbetsliv är två av dem. Regeringen har tillsatt en nationell samordnare med uppdrag att stödja och initiera förändringsarbete i kommunalt finansierade verksamheter inom vård och omsorg om äldre. Syftet är att främja en god arbetsmiljö och hållbar kompetensförsörjning. Regeringen har även satsat ca för att skapa goda förutsättningar för vårdens medarbetare. Inom ramen för regeringens arbetsmiljöstrategi har tagit fram en vägledning om arbetsmiljöutmaningar i ett gränslöst arbetsliv. fick även uppdraget att genomföra en särskild satsning på tillsyn av arbetsmiljön inom äldreomsorgen, med särskilt fokus på organisatorisk och social arbetsmiljö och arbetstagarnas möjlighet till inflytande och delaktighet samt att särskilt beakta ett genusperspektiv. Slutredovisningen innehåller förslag till ett antal utvecklingsområden för ett förbättrat arbetsmiljöarbete. Tillsynen fortsätter med inspektioner hos såväl kommunala som privata anordnare av äldreomsorg. Arbetstid och arbetsbelastning är två av områdena som står i fokus i föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö . Föreskrifterna tydliggör bland annat arbetsgivarens ansvar att se till att resurserna anpassas till kraven i arbetet och vidta åtgärder. genomför en nationell inspektionsinsats , som förväntas leda till att en högre andel av landets arbetsgivare arbetar mer offensivt med de organisatoriska och sociala arbetsmiljöfrågorna. Myndigheten genomför nära 2 000 inspektioner för att arbetsgivare ska förebygga arbetsrelaterad psykisk ohälsa. Verksamheter som inspekteras är bland annat hem för vård eller boende. genomfördes en halvtidsavstämning av arbetsmiljöstrategin. Myndigheten för arbetsmiljökunskap, Mynak, fick därefter i uppdrag att sammanställa kunskap om faktorer som skapar friska och välmående arbetsplatser. Uppdraget ska slutredovisas i samband med årsredovisningen . Vidare gavs ett uppdrag till och Mynak att sammanställa och redovisa friskfaktorer på organisatorisk nivå som kan mätas och följas . Uppdraget ska delredovisas i samband med årsredovisningen och slutredovisas i samband med årsredovisningen . Regeringen har beslutat att ge Statskontoret i uppdrag att utvärdera arbetsmiljöstrategin. Resultatet, som redovisas , ska utgöra ett underlag för regeringens utformning av en ny arbetsmiljöstrategi. Uppdragen som lämnats har bidragit till viktig kunskap på området, och jag ser fram emot att ta del av kommande återrapporteringar. Antalet arbetssjukdomar orsakade av organisatoriska och sociala faktorer är en utmaning, och jag utesluter inte att ytterligare åtgärder krävs. 36 (M): Tack, statsrådet, för svaret på en komplex och för mig och många med mig viktig fråga! Jag har precis blivit tillrättavisad av en initierad källa: Man får inte säga ”psykisk ohälsa”. Detta utifrån att det innefattar så mycket mer. Det handlar om psykiskt välbefinnande, psykiska diagnoser och psykisk funktionsnedsättning. Detta är alltså en otroligt komplex fråga. Den kompliceras dessutom av att vi är olika som personer och hanterar psykiska diagnoser, psykisk ohälsa och psykiska komplikationer väldigt olika. Vi vet hur det ser ut när man har brutit en fot. Man kan förutse hur lång läkningsprocessen blir och vad konsekvenserna blir av en bruten fot. Men om man blir sjukskriven på grund av psykisk ohälsa har man ingen aning på grund av att vi är så olika. är drygt 600 000 personer sjukskrivna, enligt statistik. Av dem har någon form av psykiatrisk diagnos, och av dem är kvinnor. blir det mycket siffror; jag ber om ursäkt. Men dit jag vill komma är att peka på att detta är en stor fråga, framför allt för kvinnor och för kvinnor som arbetar inom så kallade kontaktyrken. Då pratar vi skola, vård och omsorg. På ett av de tre viktigaste områdena på arbetsmarknaden ser vi de högsta sjukskrivningstalen gällande psykisk ohälsa och psykiatriska diagnoser. Det finns, som statsrådet har pekat på, bred konsensus hos en rad expertmyndigheter om att till exempel arbetsgivaren har en nyckelroll i arbetet med att minska sjukfrånvaron. Men jag ser ett tydligt behov av att skapa en bättre incitamentsstruktur för arbetsgivare när det gäller det förebyggande arbetet med psykosociala arbetsmiljöer, tidigare insatser och tidigare rehabilitering. I svaret som jag fått av statsrådet framkommer det att det finns en rad olika myndigheter och verk som har fått i uppgift att titta på denna fråga ur olika aspekter. Det jag blir lite oroad över är att Mynak har fått en ganska stor och omfattande uppgift att titta på psykisk ohälsa. Då vi vet att den myndigheten själv har stora problem med psykisk ohälsa inom sin egen verksamhet känns det lite oroande att den ska komma med en utredning som ska svara på hur vi ska hantera psykisk ohälsa på resten av arbetsmarknaden. 37 Arbetsmarknadsminister (S): Jag vill verkligen välkomna denna viktiga debatt. Precis som interpellanten lyfter fram är detta också en viktig jämställdhetsfråga. Jag har själv i min tidigare roll varit engagerad just i frågorna kring psykisk ohälsa men också kvinnors möjligheter att utföra sitt arbete på ett professionellt sätt och slippa bli sjuka. Vi vet att den arbetsrelaterade stressen är ett jättestort problem för många olika yrkesgrupper. Ofta handlar det om välutbildade, kvinnodominerade yrkesgrupper inom välfärdstjänster, där man tar ett mycket stort ansvar och upplever en låg grad av kontroll över sitt arbete. Det är den vetenskapliga grunden när man mäter krav kontra kontroll i arbetslivet. Det handlar om viktiga yrkesgrupper såsom sjuksköterskor, lärare och chefer inom äldre- och handikappomsorgen, för att nämna några. Det är helt centralt att vi ser till att vi har ett arbetsliv där man kan må bra och där man kan känna stolthet och glädje också när man kommer hem efter dagens slut eller arbetspassets slut. Därför är det viktigt med alla de åtgärder som vi har vidtagit men också de slutsatser som kan komma att dras av en hel del uppdrag som ligger på bordet. Jag skulle vilja passa på att lyfta fram något som jag tror är centralt. Det handlar om det viktiga arbete som fackföreningar och arbetsgivare gör tillsammans. Jag tror att den svenska modellen med starka parter och ansvarstagande arbetsgivare och fackföreningar har en nyckelroll i detta. Det är de som kan arbetslivet bäst, och det är också de som kan arbetsplatsen och yrkesvillkoren. Det är klart att det går att göra mycket där. Ett exempel på det är att SKR, som man heter numera, tillsammans med facken inom kommuner och regioner undertecknade ett avtal eller en avsiktsförklaring för friskare arbetsplatser. Utifrån det har man sedan tecknat ett antal lokala överenskommelser. är ett exempel. Där har parterna gemensamt tagit fram en handlingsplan med syftet att förbättra arbetsmiljön och då specifikt just det vi talar om här, nämligen den psykiska och sociala arbetsmiljön. Det har bland annat handlat om hur man säkerställer schemaläggningen. Man har infört ett högre friskvårdsbidrag. Det har handlat om att sprida goda exempel och utbilda både chefer och skyddsombud inom dessa verksamheter. är en av flera regioner och kommuner som genom dessa långsiktiga insatser med samverkan mellan arbetsgivare och fackförbund faktiskt har lyckats sänka sjuktalen, så det är vägen att gå – att vi tar ett stort gemensamt ansvar. Arbetsgivaren har såklart alltid det yttersta ansvaret för arbetsmiljön, men också skyddsombud, fackliga organisationer och vi från politikens sida kan bidra till att säkerställa att alla ska må bra på jobbet. 38 (M): Det är bara att gratulera , som har lyckats. Det finns 289 andra kommuner som kanske skulle titta mer på och göra precis som gör, absolut. Men det hjälper inte att vi bara har en massa överenskommelser på bordet. Det gäller att vi också gör verkstad av alla överenskommelser. Det är här någonstans vi har ett glapp i systemet. Framför allt inom offentlig sektor ställer vi höga krav på cheferna, och cheferna har många medarbetare som de ska ta ansvar för. Att en chef är närvarande vet vi är mycket positivt för medarbetarna. Att bli bekräftad och sedd ökar den psykiska hälsan utifrån att man har en chef som man kan gå till och som bryr sig. Men så ser det inte ut . Framför allt inom offentlig sektor har cheferna väldigt många medarbetare, och det är inte rätt väg att gå. Inspektionen för socialförsäkringen har konstaterat att tidiga rehabiliteringsinsatser är av stor betydelse. Jag var på ett seminarium på Norra latin , och där framfördes önskemålet att man ska agera före sjukskrivning. I den bästa av världar skulle man ha möjlighet att vara en närvarande chef och så långt i förväg uppmärksamma de problem och utmaningar som finns i arbetsmiljön så att sjukskrivning kan undvikas. Har det gått så långt att det slutar med en sjukskrivning känns det som ett misslyckande – för mig, för statsrådet, för hela samhället och inte minst för den enskilde. Vi vet ju att konsekvenserna oftast inte blir bra. Jag skulle önska – och detta har vi moderater motionerat om – att vi kunde ha en speciell rehabiliteringskedja för psykiatriska diagnoser. Som jag sa i mitt tidigare inlägg går det inte att jämföra en bruten fot med en psykiatrisk diagnos. Man behöver en helt annan rehabiliteringskedja för att landa rätt när det gäller behandling och hjälp till den som eventuellt blir sjukskriven, eller för att till och med förhindra en sjukskrivning med rätt tidiga insatser. Jag tror inte att en massa överenskommelser är vägen till framgång. Vi ska titta på goda exempel och kanske lyfta fram ännu mer – det vore positivt. Tidiga insatser och tidiga rehabiliteringsinsatser är A och O för att vi ska komma till rätta med en del av den psykiska ohälsa vi ser ute på våra arbetsplatser . 39 Arbetsmarknadsminister (S): Jag och interpellanten är helt överens om vikten av tidiga insatser. Det måste också finnas resurser, bland annat så att chefer inom offentlig verksamhet kan ha ett rimligt antal underställda. Om de föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö som kom och ska säkerställa att vi har en bra hälsa och arbetsmiljö på alla våra arbetsplatser användes skulle ingen behöva bli sjuk av sitt arbete eller känna av den farliga stressen. Jag är stolt över att valt att fokusera på dessa föreskrifter och titta på hur de används. Nära 2 000 inspektioner har skett inom vård och omsorg med syftet att följa upp och kontrollera hur arbetsgivare genomför det förebyggande arbete som vi talar om, med förebyggande och tidiga insatser. Utifrån inspektionerna har konstaterat att arbetsmiljöproblemen inom vård och omsorg behöver synliggöras högre upp i organisationerna. Ytterst är det politiker som ansvarar för belastningen. Politiker i fullmäktige, styrelse och nämnd är de yttersta arbetsgivarrepresentanterna och måste förvissa sig om att arbetstagare inte utsätts för risker eller drabbas av ohälsa och olycksfall i arbetet. har träffat alla kommuner och regioner på politisk nivå för att informera om det ansvar de har som arbetsgivare och om hur arbetsmiljölagstiftningen fungerar. Sedan är tanken att detta ska följas upp med stickprovsinspektioner för att ta reda på hur det systematiska arbetsmiljöarbetet sköts. Detta tycker jag också är en viktig åtgärd. Som jag var inne på tidigare är det arbetsgivarna som har ansvaret för arbetsmiljön ute på arbetsplatserna. Skyddsombud och fackliga organisationer är förstås också väldigt viktiga. Det vi kan göra från politikens och statens sida är, som jag har nämnt, att bidra med viktig kunskap men också att kontrollera att de regelverk som finns på området faktiskt följs. Detta är ett viktigt ansvar att ta för oss politiker. 40 (M): Statsrådet pekar verkligen precis på den ömma punkten: Det är vi politiker som har det yttersta ansvaret. Detta är en av anledningarna till att jag lyfter denna fråga i min interpellation. Jag känner inte att vi tar det fulla ansvaret när jag ser dagens siffror, som visar att av dem som är sjukskrivna är det för psykiatriska diagnoser. Av dessa är kvinnor. Då kan jag inte som politiker känna att jag har tagit mitt fulla ansvar. I en dialog som jag har haft med lyfter de fram en annan viktig del som de jobbar med men som används väldigt lite, nämligen förebyggande sjukskrivning. Jag ser det som ett viktigt incitament för arbetsgivare att, när man ser att en medarbetare kanske inte mår riktigt bra, kunna föreslå att insatser sätts in och att man jobbar med förebyggande sjukskrivning för att förhindra en ”riktig” sjukskrivning. Stress är faktiskt inte farligt. Det är däremot viktigt att ha möjlighet till återhämtning efter en stressande period eller uppgift. Jag tycker inte att vi ska vara rädda för stress, men vi ska arbeta med återhämtning och för att få en god arbetsmiljö. 41 Arbetsmarknadsminister (S): Stress kan vara väldigt farligt. bedömning är att över 700 personer avlider på grund av arbetsrelaterad stress och ohälsa. Det kan alltså vara väldigt farligt, och det är viktigt att vi har en strategi och att vi agerar för att människor ska kunna må bra på sina arbeten. Vi har en arbetsmiljöstrategi där vi har prioriterat frågan om psykisk ohälsa. Jag vill , inför den nya strategin, säga att dessa frågor måste ligga högt uppe på den politiska dagordningen och i den strategin. Jag uppfattar att jag och är överens om hur viktig denna fråga är. Jag är som sagt glad över att frågan kommer upp här i kammaren. Jag hoppas att vi kan kroka arm i dessa viktiga frågor när vi sedan ska fatta beslut om den kommande arbetsmiljöstrategin, för detta är områden som verkligen behöver prioriteras. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: med anledning av skr. 2019/20:42 granskning av statliga insatser för att underlätta nyföretagande genom digitalisering 2019/20:3438 av m.fl. (L) 2019/20:3439 av m.fl. (C) 2019/20:3440 av m.fl. (M) 2019/20:3441 av m.fl. (KD) § 12 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2019/20:181 Efterlevandepensioner till utrikesfödda barn av (M) till statsrådet (S) 2019/20:182 Kommunsektorns ekonomiska problem av (M) till statsrådet (S) 2019/20:183 Bristande konkurrensneutralitet av (M) till finansminister (S) 2019/20:184 Ökat samarbete i den nordiska sjukvården av (SD) till socialminister (S) 2019/20:185 Åtgärder mot uppfostringsresor av (SD) till socialminister (S) § 13 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2019/20:520 Konsumentskydd vid köp av finansiella tjänster av (SD) till statsrådet (MP) 2019/20:521 män av (C) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:522 Arbetet i det av (M) till statsminister (S) 2019/20:523 Protesterna mot regimen i av (M) till utrikesminister (S) 2019/20:524 Kost och hälsa i den nya kursplanen av (M) till utbildningsminister (S) 2019/20:525 Boende för gymnasielagselever av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:526 Myndigheters säkerhetsrutiner av (M) till försvarsminister (S) § 14 Kammaren åtskildes . Sammanträdet leddes av talmannen. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om återtagande av plats i § 3 Anmälan om fördröjt svar på interpellation § 4 Ärende för hänvisning till utskott § 5 Ärenden för bordläggning § 6 Svar på interpellation 2019/20:88 om en huvudman för personer med samsjuklighet, beroendesjukdom och psykisk ohälsa 1 Socialminister (S) 2 (KD) 3 Socialminister (S) 4 (KD) 5 Socialminister (S) 6 (KD) 7 Socialminister (S) § 7 Svar på interpellation 2019/20:125 om habiliteringsersättning i alla kommuner 8 Socialminister (S) 9 (V) 10 Socialminister (S) 11 (V) 12 Socialminister (S) 13 (V) 14 Socialminister (S) § 8 Svar på interpellation 2019/20:159 om mikrobryggeriers och folkölsbutikers förutsättningar 15 Socialminister (S) 16 (M) 17 (M) 18 (M) 19 Socialminister (S) 20 (M) 21 (M) 22 (M) 23 Socialminister (S) 24 (M) 25 Socialminister (S) § 9 Svar på interpellation 2019/20:111 om utvecklingstid 26 Arbetsmarknadsminister (S) 27 (M) 28 (M) 29 Arbetsmarknadsminister (S) 30 (M) 31 (M) 32 Arbetsmarknadsminister (S) 33 (M) 34 Arbetsmarknadsminister (S) § 10 Svar på interpellation 2019/20:112 om arbetsmiljö och psykisk ohälsa 35 Arbetsmarknadsminister (S) 36 (M) 37 Arbetsmarknadsminister (S) 38 (M) 39 Arbetsmarknadsminister (S) 40 (M) 41 Arbetsmarknadsminister (S) § 12 Anmälan om interpellationer § 13 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 14 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2020