prot · H60973 · 2019-04-04 00:00:00 — Vi har redan lagt fram förslag som kommer att träda i kraft som möjliggör att man jagar. Det finns redan en utredning med direktiv om hur man ska öka intresset för att jaga. Om har fler bra tips mottages de tacksamt, och så ska jag väga in det. 98 (S): I skolan läggs grunden för vårt samhällsbygge. Det startar i förskolan, och det fortsätter i grund- och gymnasieskolan. Det följer sedan människorna genom livet som en möjlighet till livslångt lärande. Alla har erfarenheter från skolan som har färgat deras kunskaper, uppfattningar och sätt att vara i olika utsträckning. Därför är skolan också avgörande för det samhälle som vi har och återskapar. De värden som vi vill att vår samhälleliga gemenskap ska bäras av måste därför prägla skolans verksamhet. Jämställdhet är ett sådant värde. Skolan har också mycket riktigt uppdraget att bidra till att eleverna utvecklar sin förmåga att kritiskt granska könsmönster och hur dessa kan begränsa människors livsval och livsvillkor. Om vi tittar på resultaten – alltså hur detta faller ut i skolresultat, i psykisk hälsa och i snart sagt varje samhällssektor – är det uppenbart att skolan inte riktigt lyckas. Jag vill därför fråga jämställdhetsministern: Hur ser statsrådet på skolväsendets roll för att skapa ett mer jämställt samhälle? 99 Statsrådet (MP): Det är, precis som riksdagsledamoten lyfter, helt centralt att jobba med jämställdhet i skolan. Vi har bland annat två utmaningar som jag skulle vilja lyfta fram. Den ena är skolresultaten, som skiljer sig mycket mellan pojkar och flickor. Pojkar når inte samma resultat. Det är förstås en väldigt viktig del i skapandet av ett jämställt samhälle att pojkar ska ha samma möjligheter i skolan som flickor. Den andra utmaningen är den psykiska ohälsan. Det är en viktig aspekt speciellt när det gäller flickor, som i stor utsträckning är stressade i samhället . Vi behöver ge goda förutsättningar för våra barn och unga att gå ut i livet och skapa och vara med och bygga det här samhället på ett bra sätt. Skolan är helt central, och detta är två viktiga utmaningar vi behöver jobba med när det gäller skolan. Det gäller både skolresultaten och den psykiska ohälsan. 100 (S): Tack för svaret! Skolan kan också vara en del i att bygga en starkare gemenskap och ett samhälle som betraktar olikheter som tillgångar. Ett sätt att fylla denna funktion skulle kunna vara att skolan är platsen där människor från olika bakgrunder möts och respekterar och förstår varandra. ser vi att elever från olika bakgrunder går i olika skolor. Segregation och ojämlikhet är den svenska skolans största bekymmer, om vi ska tro . Hur ser statsrådet på skolväsendets roll för att skapa ett mer inkluderande samhälle? 101 Statsrådet (MP): Också detta är en oerhört viktig fråga som lyfts av . Jag tänker att skolsegregationen i mycket hör samman med boendesegregationen. Vi behöver mötas, precis på det sätt som riksdagsledamoten beskriver, och vi har stora utmaningar med segregationen i . Det finns ingen quick fix för att lösa det, men det finns en långsiktig strategi för att motverka segregationen i samhället. Vi har också en utredning som tittar på hur vi kan minska skolsegregationen för att öka likvärdigheten i grundskola och förskola. Den är också väldigt viktig. 102 (M): Min fråga går till statsrådet . Den största orättvisan i finns troligtvis mellan dem som kan köpa sig det välbärgade bostadsområdets relativa trygghet och dem som hänvisas till de alltmer utsatta hyresområdenas våld och gänglogik. Det är en bred uppfattning i att regeringen alltmer tappar greppet om de grundläggande funktionerna i vårt samhälle. En sådan sak, som konstituerar hur vårt samhälle ska funka och hur vi ska kunna finansiera det som är gemensamt, är skattesystemet och hur pengarna ska komma in och räcka till. Här är det väldigt oklart vad regeringen vill. Det är tal om en skattereform, där vissa talar om högre skatter och andra talar om lägre skatter. Min fråga till statsrådet är: Hur höga skatter ser statsrådet att vi ska ha framöver, särskilt på drivmedel? 103 Statsrådet (MP): Det är viktigt att påpeka att mycket också går i rätt riktning. Det finns områden som har varit utsatta, enligt polisens definition, som kommer bort från denna utveckling och där man får just ordning, trygghet och säkerhet. Där ska vi självklart fortsätta arbetet. Men det handlar också om att minska de ekonomiska klyftorna. De har tillåtits att öka . Det är också någonting som kommer att vara en grundförutsättning för den skatteöversyn som vi, de fyra partier som står bakom januariavtalet, ska göra gemensamt. Vi har än så länge bara inlett arbetet. Vi har inte tagit fram de underlag som behövs för att kunna fatta väl underbyggda beslut, så vi får alla ge oss till tåls och invänta ett bra underlag. När vi har det kan vi fatta beslut som gör att vi får ett skattesystem som minskar de ekonomiska klyftorna och skapar ekonomisk trygghet. Men det ska också leda till att bostadsmarknaden fungerar bättre och att vi till exempel får ökad sysselsättning i samhället. Där har vi högt ställda ambitioner. Det är dock än så länge för tidigt att svara på hur den exakta utformningen ska bli när vi talar om skatteförändringar. 104 (S): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Vi vet ännu inte vad som kommer att hända med brexit och med eventuella utträde ur EU. Konsekvenserna kan komma att bli stora både ekonomiskt och politiskt. förhandlar man nu i EU om långtidsbudgeten. Jag skulle vilja fråga statsrådet: Hur ser på de här förhandlingarna och på avgift? Hur kan det här eventuellt påverkas av brexit? 105 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det är som sagt en viktig förhandling som förestår. När det gäller den svenska avgiften är ambitionen naturligtvis att hålla den nere så långt som möjligt. Det gäller också att vi ska ha en rimlig andel av EU:s budget för svenskt vidkommande. Det får inte bli så till följd av det förslag som kommissionen har lagt fram att de rabatter som och några andra länder har fått ta del av tidigare minskar och att vi får en större andel. Det är inte acceptabelt från svensk sida sett. Vi har motarbetat detta, och vi kommer att fortsätta att motarbeta det. Sedan gäller det också att hålla nere hela nivån. När en stor nettobidragsgivare som lämnar unionen är det klart att vi måste rätta mun efter matsäcken. Det går inte att fortsätta med samma utgifter där vi andra ska ta över betalningarna för britterna när de lämnar unionen. Det tänker vi inte heller acceptera. Sedan finns det förstås en del saker i det här som är bra. Vi satsar till exempel lite mer på moderna saker som innovation, forskning, utveckling och klimatanpassning. Men vi kan inte acceptera samma pengar till jordbruk som . Kunskap om hedersrelaterat våld och förtryck 106 (M): Hedersrelaterat våld och förtryck är ett av de största hoten mot jämställdheten . Ändå vet vi inte riktigt hur det ser ut. gav regeringen i uppdrag att kartlägga hur utbrett detta är. , , rapporterar att man inte vet. Jämställdhetsministern skriver om detta att det är olyckligt, men jag skulle kalla det för ett misslyckande. Kunskapen om förekomsten av hedersrelaterat våld och förtryck varierar nämligen mellan landets kommuner. För att bekämpa förtrycket är det första steget just kunskap om det. Det behövs för att man ska kunna se det. Alla kommuner kartlägger däremot inte utbredningen av det hedersrelaterade våldet och förtrycket. Avsaknaden av kunskap och utredningen av detta nationellt måste ses som ett misslyckande. Kunskap krävs för att genomföra nödvändig lagstiftning. Vad avser att vidta för åtgärder för att få en nationell bild av detta? 107 Statsrådet (MP): Det stämmer att jag har sagt att det är olyckligt att vi inte har fått fram de här siffrorna. Det har jag också framfört till . Sedan är det så att jag , när jag har jobbat med de här frågorna i politiken, har haft en tydlig ingång i att vi inte behöver en kartläggning för att veta att vi ska agera. Vi vet att problemet med hedersrelaterat våld och förtryck finns, och vi behöver inte avvakta en kartläggning för att göra något. Detta har alltså varit min ingång. Sedan är det fortfarande så att kunskapen är oerhört viktig. Vi behöver veta hur problemet ser ut och se hur det utvecklas . Vi hade behövt den kartläggning som uppdraget innebar. Vi hade givetvis velat ha siffrorna, men vi behöver inte vänta på dem för att agera. Det är mitt tydliga besked från regeringen: De här frågorna kommer vi inte att vänta på, utan vi kommer att agera. EU:s syn på agerande 108 (M): I har regeringen uttryckligen brutit mot gemensamma EU-lagar, och i har Orbáns retorik format ett styre av auktoritär karaktär som begränsar reell mediefrihet och den akademiska friheten. I legaliseras en korruption som underminerar demokratin som romers människovärde sätts i andra hand. Det ska kosta att bryta mot EU:s värderingar och rättsstatens principer, säger statsrådet , och jag håller helt med. Det är bra att vi nu har ett § 7-ärende mot . Regeringen har också utpekat och som två länder som bryter mot EU:s värderingar och rättsstatens principer. Men hur är det med , fru talman? Varför tystnaden kring just korruption och sätt att agera? Jag hoppas att det inte beror på att styrs av socialdemokrater, men jag vill gärna ha ett klargörande om hur vi ser på agerande i EU. 109 Statsrådet (S): Tack, ledamoten, för frågan! Jag kan säga att det inte råder någon tystnad om vad gör. deltog jag i en interpellationsdebatt i och klargjorde den uppfattning om hur vi ser på de brott mot rättsstatens principer som förekommer i . Kommissionen har också i sina senaste övervakningsrapporter varit tydlig med sin kritik mot vad som händer. Vi har till exempel en person som har varit chef för den rumänska antikorruptionsmyndigheten som har fått sluta där och kandiderar till chef för den europeiska åklagarmyndigheten men som knappt får komma till för att utfrågas om detta till följd av vad de rumänska makthavarna har bestämt. Det är inte acceptabelt. Detta har inget att göra med vilken politisk färg det är på dem som sitter i regeringsställning där. Man ska hålla sig till rättsstatens principer oavsett vilket parti man tillhör. Skador orsakade av granbarkborren 110 (S): Jag vill ställa en fråga till landsbygdsminister . Förra sommarens torka innebar att granbarkborrens utbredning blev väldigt stor i . Enligt och skogsbrukets inventeringar av skadorna blev över 2 ½ miljon kubikmeter angripna 2018. Det motsvarar ett virkesvärde på ca 1 miljard. Det är ganska mycket pengar. gör bedömningen att angreppen kommer att bli minst lika stora . Blir det en torr sommar tror man att de kan femdubblas. Jag har själv haft granbarkborreangrepp i min egen skog sedan stormen . Jag vet vad det innebär för mig som skogsägare. Till exempel kan man få nöjet att behöva hugga skog på midsommarhelgen. Min fråga till landsbygdsministern är: Hur jobbar regeringen med frågan? 111 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Den är ju synnerligen relevant. Det är helt korrekt att vi har ett stort problem med granbarkborren och att det torra och varma klimatet möjligen innebär att det kommer att bli större problem framöver. Det som har gjorts så här långt är att har vidtagit ett antal förebyggande åtgärder. En stor del av det handlar om att man avverkar skog för att skapa skyddsområden och barriärer. Man jobbar också med information till skogsägare om hur viktigt det är att man forslar bort både skadat virke och virke som ligger i skogen. Vi följer den här frågan noga och har beredskap för att återkomma med ytterligare åtgärder. Svenska betodlares konkurrenskraft och växtskyddsmedlet Gaucho 112 (M): I förrgår nåddes vi av nyheten att mark- och miljödomstolen hade tagit bort dispensen för växtskyddsmedlet Gaucho, som Kemikalieinspektionen hade medgett en dispens för svenska betodlare. Det innebär ungefär en skördenedsättning på 10–för de svenska betodlarna. Det är, kan man säga, hela vinstmarginalen som ryker. En majoritet av EU:s länder tillåter fortfarande växtskyddsmedlet Gaucho. Gaucho är en neonikotinid, som man kan tycka vad man vill om. Den är farlig för bin. Men alternativet för svenska betodlare blir att använda någon pyretroid, kanske både två och , i stället. Den tar död på alla insekter i stället, även nyttoinsekter i odlingen. Jag undrar, landsbygdsminister : Hur tänker ministern att vi ska stärka konkurrenskraften för svenska betodlare? 113 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Jag tror att det är väldigt viktigt att vi jobbar brett med att stärka grundförutsättningarna när det gäller hela kedjan i livsmedelsproduktionen. Det handlar om alltifrån att stödja dem som odlar till att vidareförädla produkter och att se till att man får bra instrument för att nå ut på nya och växande marknader. Det är det arbetet som vi har hanterat inom ramen för livsmedelsstrategin, där vi håller på att ta fram en andra handlingsplan. Kopplat till detta finns det givetvis konflikterande frågor på nästan alla politikområden. Det som beskrivs här är en avvägning mellan vilken typ av bekämpningsmedel man ska använda på en gröda och den skada den orsakar. Jag måste be om att få återkomma till dig om detta i detalj, för tiden medger inte ett mer utförligt svar. Balkanländer som potentiella EU-medlemsstater 114 (S): Min fråga går till EU-minister . I skuggan av brexit finns det faktiskt länder som knackar på och gärna vill vara med i den europeiska gemenskapen. Jag tänker på länder som Nordmakedonien, och Bosnien och , som vill vara en del av den EU-gemenskap som finns. Många unga människor i de länderna väljer att söka sig en bättre framtid, bland annat i EU:s länder. Jag läste en artikel i går där det stod att det från Bosnien har flyttat 150 000 unga och välutbildade människor till EU-länder, och de löser en del av de problem som vi i bland annat har med företag och institutioner som behöver arbetskraft. Därför blir min fråga: Hur ser statsrådet på möjligheten att underlätta för de här länderna att vara en del av den europeiska gemenskapen? 115 Statsrådet (S): Tack, ledamoten, för frågan! Jag vill säga att liksom hela Europeiska unionen tjänar på att vi har ett närmare samarbete med de länder som nämnde. Men vi vill också vara noga med att det krävs att man uppfyller alla de kriterier vi har satt upp för att bli medlem, som att man respekterar rättsstatens funktionalitet, demokratiska principer och mänskliga rättigheter. Men detta med möjligheten till medlemskap gör också att det blir lättare att göra ekonomiska och demokratiska reformer i de här länderna, och det är bra. Vi kommer att fortsätta peka på EU-närmandet som den allra bästa vägen framåt för de här länderna, så att de inte ska lockas att gå en helt annan väg, för det vore olyckligt. Men vi vill också vara noga med att understryka att det är ländernas egna reformansträngningar som är avgörande för hur snabbt det kan gå. Regeringens arbete mot kvinnors psykiska ohälsa 116 (M): Jag vill ställa en fråga till jämställdhetsministern. anses vara ett jämställt land i många lägen. Vi har under den senaste mandatperioden haft en så kallad feministisk regering. Därför ser jag med stor oro på utvecklingen inom området psykisk ohälsa. Vi kan konstatera att antalet sjukskrivningar på grund av psykisk ohälsa ökar, och av de sjukskrivna är kvinnor. Vi moderater var tidigt framme med att vi ville lägga ned . Vi tycker att jämställdhet ska vara ett integrerat ansvar för alla myndigheter. Därför blir min fråga till jämställdhetsministern: På vilket sätt kommer ministern att agera för att få mer jämställdhet inom området psykisk ohälsa, och vad hade man kunnat göra annorlunda? 117 Statsrådet (MP): Detta är en oerhört viktig fråga som gäller kvinnors situation. Det finns många olika delar att beröra där. Men att kvinnor är sjukskrivna i mycket högre utsträckning är ett jämställdhetsproblem. Så är det. Kvinnor sliter också mer i hemmet med det obetalda hem- och omsorgsarbetet, exempelvis. Vi behöver arbeta med arbetsmiljön på våra arbetsplatser. När det gäller jämställdhetsintegrering, alltså att jämställdhet ska genomsyra våra myndigheter, all vår politik, vår budget etcetera, vill jag framhålla att detta är regeringens strategi . Det går alltså långt tillbaka i tiden. Vi instiftar inte en jämställdhetsmyndighet för att ta bort den strategin, utan jämställdhetsintegrering är genomgripande i vår politik. Det är så vi ska jobba. Det är ett effektivt sätt att jobba. Vi behöver också en jämställdhetsmyndighet som på olika sätt håller ihop jämställdhetsarbetet och ser till att driva det arbetet framåt. Jag vill tacka riksdagsledamot för att hon lyfter frågan om kvinnors situation, för det är en väldigt viktig jämställdhetsfråga. Frågestunden var härmed avslutad. § 11 (forts. från § 9) Konsumenträtt (forts. CU10) 118 (C): Jag kommer i mitt anförande att röra mig runt tre olika områden: distansavtal, reklamationsrätt och bankkontonummer. Att vara konsument ska vara lätt, och man ska inte behöva drabbas av aggressiv marknadsföring. Telefonförsäljning är något som kan upplevas som aggressiv marknadsföring, och som konsument kan man uppleva att man har blivit inlurad i ett avtal som man inte vill ha. Av det skälet finns det ett skriftlighetskrav vid telefonförsäljning. Det har gjort att antalet oönskade avtal har minskat, vilket är bra. Om ett företag ringer upp dig upprepade gånger utan att du själv vill det kan det räknas till den aggressiva marknadsföringen. Då finns det möjlighet för dig att anmäla dig till spärregistret NIX-Telefon. Men det gäller bara om du är privatperson. Är du däremot företagare är situationen annorlunda. Är du småföretagare eller en person som äger en mindre skogsfastighet, till exempel, omfattas du inte av de regler som jag alldeles räknade upp, för då räknas du som näringsidkare. Jag anser att även näringsidkare behöver ett skydd mot aggressiv marknadsföring via telefon och rätt till skriftliga avtal vid telefonförsäljning. Av det skälet tycker jag att småföretagare ska ha samma skydd som konsumenter. När jag har köpt en vara, oavsett om den är köpt via telefon, i butik eller på nätet, har jag rättigheter när det gäller att reklamera den. Om du märker att det är ett fel på en vara från att du har köpt den och om det är ett ursprungsfel har du rätt att lämna tillbaka den. Det är butiken som får bevisa att du har orsakat felet eller inte. Detta vill jag och förlänga till att det ska gälla . Då är det alltså säljaren som har bevisbördan i fråga om att varan inte hade ett fel från första början. När konsumenterna får större möjligheter att reklamera varor menar jag att det för företagen blir viktigare att producera varor som håller längre. Det är i sin tur bra för den hållbara utvecklingen. Dessutom vill vi att rätten att reklamera en vara ska följa själva varan. Om du då säljer varan vidare kan den som i nästa skede äger varan lämna tillbaka den till ursprungssäljaren. Då kommer jag till mitt tredje område i detta anförande. Det gäller möjligheten att behålla sitt bankkontonummer. Jag kan behålla mitt telefonnummer även om jag byter operatör. Skälet till det är att det ska vara enkelt för konsumenten – mycket är ju knutet till våra telefonnummer. tycker att detta även ska gälla bankkontonummer, av samma skäl. Det ska vara enkelt för konsumenten. Många autogiron och e-fakturor är knutna både till person och till ett visst kontonummer. Det blir tidskrävande och krångligt för den som byter bank. Detta brukar inte lyftas som en viktig konsumentfråga, och i denna debatt hör vi det för . Men jag tror att det nu är många som har börjat fundera på att byta bank, och då vill vi att det ska vara så enkelt som möjligt. Det blir då viktigt att man enkelt kan flytta över det som är kopplat till kontonumret. Vi vill stå på konsumenternas sida, och det ska vara enkelt. Då är detta ett steg i rätt riktning. Som jag har sagt tidigare: Det ska vara lätt att vara konsument. Jag står bakom samtliga reservationer från men väljer av tidsskäl att yrka bifall endast till reservation nr 2. 119 (L): Jag skulle vilja börja med att yrka bifall till reservation nr 7. Liberalerna anser att det juridiska skyddet för den enskilde vid småhusentreprenader behöver stärkas. En husaffär är för de allra flesta människor det största ekonomiska åtagande som de gör under hela livet. De stora kostnader som det innebär att bygga nytt innebär att konsumentskyddet vid småhusentreprenader behöver vara extra starkt. Fram till fanns en obligatorisk regel om att den som är byggherre för en småhusentreprenad ska se till att det finns en byggfelsförsäkring som gäller . Regeln om obligatorisk byggfelsförsäkring togs bort, eftersom det visade sig att byggfelsförsäkringen mycket sällan gav byggherren någon hjälp. Därför avskaffades obligatoriet , men kravet på färdigställandeskydd behölls. Brister vid husbygget ska normalt uppmärksammas genom besiktning, men slutbesiktningen är inte obligatorisk. Genomförs det en slutbesiktning ska det noteras vilka fel och brister som förekommer i husbygget och vilka åtgärder dessa leder till. I vissa lägen leder småhusentreprenader till tvister i domstol. Kostnaden för detta är ett påtagligt problem för många. De flesta hemförsäkringar har någon form av rättsskydd som kan täcka vissa juridiska kostnader. Därutöver finns endast mycket begränsade möjligheter att få allmän rättshjälp via . Till att börja med bör bevisbördan i fråga om vad som avtalats flyttas ytterligare till konsumentens fördel genom ett generellt krav på att avtal om småhusentreprenader ska upprättas i skriftlig form. Skriftlighetskravet innebär med automatik att arbetets omfattning klarläggs. Vidare bör det vara ett obligatoriskt krav på slutbesiktning. görs bara en slutbesiktning om någon av parterna begär det, vilket orsakar problem eftersom slutbesiktningen avgör om entreprenaden är godkänd eller ej. Det bör också övervägas om det behövs en lagreglering i fråga om vem som ska utse besiktningsman vid slutbesiktningen. Sammanfattningsvis anser Liberalerna att frågan om det juridiska skyddet för den enskilde vid småhusentreprenader behöver bli föremål för en bredare översyn i form av en utredning. Utredningens uppdrag bör då inkludera, men inte avgränsas till, de delfrågor som jag nämnt. Den här sortens lagstiftning skulle inte bara förbättra rättssäkerheten. Den skulle även förändra det allmänna förhållningssättet när det gäller småhusentreprenader – affärskulturen, skulle man kanske kunna säga. Det skulle vara en förändring till fördel för den enskildes juridiska skydd vid just småhusentreprenader, och det är Liberalernas vilja i detta fall. Därför yrkar jag bifall till reservation nr 7. 120 (S): debatterar vi, som sagt, civilutskottets betänkande 10 om konsumenträtt. Jag vill inledningsvis yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Vi är alla konsumenter. Vi har olika preferenser i fråga om vad vi väljer för mat eller vad vi väljer för biofilm att titta på. Att navigera bland reklam och medier och att göra rätt val är däremot inte alltid helt lätt. I värsta fall blir konsekvensen att du blir satt i skuld, vilket kan påverka dig och din familj. Det är viktigt att har en lagstiftning som skyddar konsumenter och som gör det lätt för konsumenter att göra medvetna och trygga val. Det mest grundläggande är såklart att konsumenter inte blir lurade. Ett problem som många konsumenter stöter på är bluffakturor. Dessa orsakar kostnader för dem som drabbas, särskilt för privatpersoner med begränsade ekonomiska resurser. Det gäller att vara tydlig med att den som skickar ut en bluffaktura har gjort sig skyldig till ett brott. infördes en ny straffbestämmelse om grovt fordringsbedrägeri. Den tar sikte på dem som har satt i system att skicka ut bluffakturor. Det är viktigt att de som drabbas av bluffakturor kan få vägledning och veta att stöd finns att få från polisen eller från Kronofogden.