prot · H609102 · 2019-06-11 00:00:00 — Därför undrar jag, fru talman: det vara så att departementet påpekat att man formellt inte kan ha några synpunkter på vilka dokument som lämnas ut men att man har önskat att handlingar som har lämnats ut i stället ska benämnas som arbetsmaterial, som då inte skulle ha lämnats ut? Det vill säga har man i praktiken haft åsikter men formulerat dem på ett annat sätt som gör att det blir kosmetiskt snyggare men i praktiken är lika allvarligt? 72 (M): Tack, statsrådet, för svaret – igen! Jag förstår att det blir och kväll här för statsrådet. Först vill jag vända mig mot det som sa i sitt inlägg. Hon beskyllde oss moderater för desperation och populism. Men vad det egentligen handlar om är ju ett oppositionsarbete, och som mina kollegor sagt är det vår skyldighet att bedriva det. Även vi ser fram emot en KU-granskning, men det gör inte att den granskning som vi som enskilda ledamöter har möjlighet att genomföra inte ska göras. Vidare sa att man härav kan ifrågasätta regeringsduglighet. Men det är faktiskt inte den det handlar om här, utan det här handlar om Socialdemokraternas regeringsduglighet. Vi bör väl ändå hålla oss till ämnet. Jag tackar för förtydligandet från ministern om varför vissa av de sex dokument som tidigare lämnats ut till och TV4 är skrivna på brevpapper, för det kan man verkligen ställa sig frågande till. Det har alltså statsrådet svarat på här. Men det faktum att det inte finns några handlingar om är anmärkningsvärt i sig. Sedan dessa interpellationer lämnades in har , som tidigare nämnts, riktat allvarlig kritik mot på flera punkter med anledning av entledigandet av . En av punkterna rör just bristande dokumentation. skriver: ”Vidare kan utskottet konstatera att någon dokumentation kring förflyttningen inte har gått att uppbringa. I samband med övervägandena om det finns tillräckligt starka skäl för att skilja en myndighetschef från dennes anställning bör enligt utskottet även beaktas vilken dokumentation som kan behövas av dialogen med myndighetschefen.” Statsrådet bär ansvaret för de bristerna, konstaterar KU. Att den tillförordnade generaldirektören hastigt ändrat rutinerna för utlämnande av handlingar hos har fått konsekvenser för vilka rättsliga bedömningar man har gjort på myndigheterna när det gäller just utlämnande av allmänna handlingar. DN har efter det begärt ut mötesanteckningar och protokoll från för alla möten mellan den tillförordnade generaldirektören och men fått nej. har valt att lämna ut kallelser men inga protokoll. När liknande begäran gjordes innan det berömda mejlet kom var den rättsliga bedömningen en annan. Av detta har jag svårt att dra någon annan slutsats än att det samtal haft med den tillförordnade generaldirektören faktiskt har inneburit påtryckningar. Jag menar detsamma som sa här tidigare: Detta borde rimligtvis föranleda någon form av självkritik från statsrådets sida. 73 i (M): Fanns det inte, när statsrådet hörde och såg vad den tillförordnade generaldirektören för skrev i sitt mejl till sina medarbetare, någon anledning att ta kontakt med henne och fråga vad som gjort att hon uppfattat samtalet på det sättet och var tvungen att skriva till sina närmaste medarbetare att det framförts hot om allvarliga konsekvenser eller att det skulle få konsekvenser för relationen med departementet? Har antingen du som socialminister eller din efterträdare varit i kontakt med den tillförordnade myndighetschefen och frågat om hon uppfattat det på det sättet eller om hon vridit på sanningen för att tydliggöra något gentemot sina medarbetare? Och vad får det för konsekvenser för den tillförordnade myndighetschefens anställning på myndigheten om detta drivs så här långt? Något ansvar har väl ändå departementet och departementschefen för att myndighetscheferna uttrycker sig på ett bra sätt och för att det kan få konsekvenser om man inte följer de lagar och föreskrifter som finns? 74 (M): Efter att ha lyssnat på debatten här är jag lite bekymrad. Av 349 ledamöter saknar 172 förtroende för statsrådet . Det är rafflande nära hälften av ledamöter. Då vore i alla fall jag intresserad av att försöka återskapa någon form av förtroende bland dessa 172. Det är uppenbart att vi inte delar synen på vilken politik vi ska ha, och det är inte heller därför vi står här . Det handlar i stället om hur statsrådet har utövat sitt ämbete i förhållande till svensk lagstiftning. Det svar jag hör från statsrådet beskriver bara hur det ser ut just . Tyvärr är det detta som är problemet – vi känner oss inte trygga med hur det ser ut . Vi tycker inte att den rådande hanteringen skapar det förtroende som vi anser att bör kunna inge. Att det finns tvivel hos allmänheten när det gäller hur mediernas frågor om Begler har skötts är inte så konstigt med tanke på den senaste tidens rubriker. Vore det inte i det sammanhanget angeläget att för allmänheten och visa att man tar kritiken på allvar och att samma historia inte kommer att upprepas ? Min fråga, fru talman, är därför: Ser inte statsrådet ett problem i att allmänheten saknar förtroende för , och borde det inte vara angeläget att återupprätta det förtroendet? 75 (S): hänvisar till KU:s granskning och vårt ställningstagande, och jag vill bara erinra ledamöterna här i kammaren om att kraven på dokumentation kring ett sådant här förfarande inte kunde upprätthållas heller när det gäller alliansregeringens förflyttning av , exempelvis. Det är viktigt att vi är överens om hur vi hanterar förflyttningsinstrumentet. Det är inte detta som den här interpellationsdebatten handlar om, men eftersom kraven på dokumentation kom upp vill jag erinra om att det inte finns några krav på att man ska dokumentera hur en förflyttning sker. Om man kan misstänka att det kan vara till hjälp vid en eventuell granskning eller att det kommer att uppstå diskussion eller meningsskiljaktigheter kan det vara bra att dokumentera, men det finns inget sådant krav. Detta är det viktigt att vi känner till. Vi vet inte heller om vi vill ställa sådana krav på en regering – att vid varje förflyttning av en generaldirektör teckna ned varför och på vilka grunder. Detta ingår inte i förflyttningsinstrumentet. Jag hoppas att vi, oavsett vilken regering som styr, kan vara överens om förflyttningsinstrumentets grundläggande principer. Detta är nämligen viktigt för vår demokrati. 76 Statsrådet (S): Jag har å min sida försökt vara väldigt tydlig gällande den situation som interpellanterna lyfter upp genom att tydligt och klart ge en bakgrund till det samtal som uppenbarligen fördes, i vilken kontext det fördes och varför frågan restes. Min utgångspunkt är fortfarande, precis som jag också framförde direkt efteråt när jag fick frågor om detta, att vi i självklart värnar offentlighetsprincipen och följer gällande svensk lagstiftning. Det finns ingenting i de uppgifter som finns på bordet som pekar i någon annan riktning. Därför välkomnar jag, som jag också har sagt, en KU-granskning av denna fråga. Det är också otroligt viktigt att understryka det som säger. När det gäller dokumentationen om de förändrade arbetsuppgifterna för har vi hanterat den ungefär som man har hanterat dokumentation vid förflyttningar av generaldirektörer. Om det däremot är så att vi, mot bakgrund av den granskning som KU nu har gjort, bör göra andra ställningstaganden från sida ska vi naturligtvis göra de övervägandena. Jag har också varit tydlig med att vi naturligtvis tar till oss av den kritik som KU riktar i denna fråga. Jag tror också att det i grund och botten är viktigt att konstatera detta. I debatten fördes det nämligen fram diskussioner om allmänhetens förtroende för . Vi har tillbaka en klar KU‑granskning, som bland annat inte hade för avsikt att invänta. I stället väckte man ett misstroende i innan man hade de korten på bordet. Granskningen pekar klart och tydligt på att det finns vissa brister, bland annat dem som jag precis nämnde gällande dokumentation och kommunikation. Det finns ingenting i den KU-granskning som är gjord som till exempel pekar på att det skulle ha förts fram osanna uppgifter till KU. Detta klargjordes i den tidigare interpellationen. Jag tycker därför också att det är viktigt, när vi nu ändå befinner oss där vi befinner oss, att vi är varsamma med debatten och orden och hur vi uttrycker oss. Varken eller jag som ansvarigt statsråd har naturligtvis några andra ambitioner än att vara fullständigt transparenta och följa gällande svensk lagstiftning. Detta är fullständigt självklart. Därför har jag också uttryckt detta väldigt tydligt i de kontakter jag har haft med massmedierna. 77 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Att tjänstemän på ett departement förhör sig hos en myndighetschef om vilka dokument som lämnats ut till medierna är väl i sig att bege sig ut på ett sluttande plan. Offentlighetsprincipen är stark i , som bland annat ledamoten lyfte, och kommer till uttryck på en rad olika sätt i den svenska myndighetsförvaltningen. Det handlar exempelvis om rätten att ta del av allmänna handlingar, men också om yttrandefriheten och meddelarfriheten och därmed också efterforskandeförbudet. Men när tjänstemän från regeringen hör av sig till en myndighetschef för att försäkra vederbörande om att man inte har några som helst synpunkter på vilka handlingar som lämnas ut och generaldirektören uppfattar detta som att det kan leda till allvarliga konsekvenser att lämna ut handlingarna – då är det något som inte stämmer. Jag vet inte, fru talman, men det illustrerar kanske ännu bättre riskerna med att regeringstjänstemän kontaktar myndigheter med frågor kring hur offentlighetsprincipen har utövats. Jag hade hoppats på ett klargörande från ministern kring vad man visste eller inte visste om kontakterna mellan departementet och myndigheten . Jag måste säga att jag tyvärr inte har fått jättemånga av de frågetecknen uträtade. Snarare tycker jag att det finns fler frågetecken kring vad som egentligen sas i samtalet mellan tjänstemannen på och generaldirektören. Men vi kommer inte längre i denna debatt, och jag tackar därför för de svar vi har fått och för en bra debatt. 78 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Jag konstaterar inledningsvis att det var ett enigt KU som menade att det brast i dokumentationen. Om detta har varit fallet även hos andra, tidigare regeringar av andra färger spelar egentligen ingen roll. Vi måste ändå ha en högre ambitionsnivå än att bara peka finger åt varandra. Det här handlar om fundamentala delar av vårt demokratiska system. Offentlighetsprincipen, som skyddas av grundlagen, syftar ytterst till att ge medborgarna möjlighet att granska makten. Utlämnandet kan få allvarliga konsekvenser, ska ha sagts i upprörda samtal. därefter har generaldirektören ändrat rutiner för utlämnande av allmänna handlingar från myndigheten. Detta är uppgifter som har framkommit i medierna . Vi har i denna debatt inte blivit mycket klokare om vad som i övrigt har försiggått, men det återstår väl att se. De uppgifter som har framkommit är i varje fall synnerligen allvarliga, fru talman. När makten försöker begränsa insynen, som grundlagen är satt att garantera, är vi inne på en mycket farlig väg. När sådant framkommer förväntar man sig att ansvarig politiker – i detta fall socialförsäkringsministern – ska ta uppgifterna på allra största allvar och göra allt i sin makt för att säkerställa att det inte händer igen och för att säkerställa att respekten för grundlagarna är total hos medarbetarna på departementet. När så inte sker och när uppgifterna inte tas på allvar av ansvarigt statsråd, utan snarare tonas ned och förklaras bort, kan det få allvarliga konsekvenser. 79 i (M): Jag har ingen anledning att misstro att statsrådet är övertygad om att ingen påverkan har skett från departementet. Det vill jag tydliggöra. tänker jag att om man är socialminister och om bilden i medierna sätts utifrån ett mejl som tillförordnad generaldirektör har skrivit till sina medarbetare, där hon beskriver hur departementet försöker påverka myndigheten, måste man som statsråd bli upprörd. Varför skriver hon ett sådant mejl? Vilken bild sätts i medierna utifrån detta mejl? Det här gör kanske att många myndighetsanställda känner att de inte har möjlighet att lämna ut offentliga handlingar . Jag har ställt samma fråga två . Fanns det någon kontakt med tillförordnad generaldirektör om varför hon hade uttryckt sig på detta sätt? Det här har ju gjort att hela mediebilden har blivit att departementet har försökt att påverka myndigheten. Det i sig är oerhört allvarligt för hela offentlighetsprincipen i , även gentemot andra departement. Har statsrådet eller departementet tagit kontakt med tillförordnad generaldirektör och ställt frågan om varför hon har uttryckt sig på detta sätt? 80 Statsrådet (S): Jag vill börja med att besvara inlägg, som handlade om att frågan inte tas på allvar. Detta är inte med sanningen överensstämmande. Jag har varit enormt tydlig med att offentlighetsprincipen är helt grundläggande i . När dessa uppgifter nådde mig satte jag mig naturligtvis exakt in i vad som kunde ligga bakom dem och vad som har gjort att denna situation har uppstått. Jag redogjorde alldeles – här i denna interpellationsdebatt – för det. Jag beskrev att det handlar om en tjänsteman på som har regelbunden kontakt med generaldirektören på . I detta fall handlade det om att det i medierna förekom minnesanteckningar med logga. Men vi på kände inte igen dessa anteckningar. Då är det naturligt att departementet tar kontakt med generaldirektören för att klargöra vad som har lämnats ut. Det såg ju ut som att det var gemensamma anteckningar, medan vi kunde konstatera att det inte var det. Jag tycker att detta är att ta frågan på stort allvar. Jag har från min sida försökt att säkerställa att situationen i detta fall har hanterats på ett sätt som är enligt boken och att samtalet har förts i en ton som åtminstone från vår sida inte har uppfattats på något märkligt sätt. Självfallet har frågan också rests med den dåvarande tillförordnade generaldirektören i samband med att uppgifterna kom fram. Vi diskuterade detta. Hon har också i redogjort i medierna för hur hon uppfattade situationen och det mejl som hon skrev. Jag har inga andra uppgifter än detta. Jag välkomnar som sagt KU:s granskning. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellationerna 2018/19:205 och 206 om kompensation till flygplatser i vid återinförd flygskatt 81 Infrastrukturminister (S): har ställt ett antal frågor till mig om den ekonomiska kompensationen till icke-statliga flygplatser i till följd av den införda flygskatten. En skatt på flygresor infördes för att bidra till att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Enligt regeringens budgetproposition avsattes 2018 för att säkerställa att flygskatten inte innebär ökade driftsunderskott vid icke-statliga flygplatser i . I övergångsregeringens budgetproposition föreslogs för samma ändamål. beslut om statens budget , enligt en reservation från och , innebär att medlen för att kompensera för ökade driftsunderskott vid flygplatser i halverades . Inga medel har ännu betalats ut till flygplatserna. I vårändringsbudgeten föreslår regeringen att ytterligare ska avsättas för ersättning till icke-statliga flygplatser i . Stödet uppgår då till totalt . Om underlag visar att de extra per biljett gör att en flygplats får ett ökat driftsunderskott ska den få kompensation. Det pågår ett arbete om hur stödet ska hanteras. 82 (M): Tack, ministern, för svaret! Skälet till att jag har ställt dessa interpellationer till infrastrukturministern är att när regeringen med Socialdemokraterna och införde flygskatten, trots att de visste att den skulle få stora negativa konsekvenser för flygtrafiken i och slå allra mest och hårdast mot oss i , utlovade man till slut en kompensation till . Av denna kompensation har exakt noll kronor betalats ut. Man har avsatt två gånger, men noll kronor har betalats ut. Regeringens kritik som framkommer här är att och i sin budget avskaffade kompensationen. Men det har helt enkelt att göra med att vi också tog bort flygskatten. Då behövde vi ju inte kompensera för detta. Det är bakgrunden till det hela. betalar av sin del när det gäller flygskatten. betalar av sin del när det gäller de bensinskattehöjningar och dieselskattehöjningar som den här regeringen har gjort. betalar av sin del när det gäller alla de straffskatter denna regering har infört på avstånd och som slår allra mest mot oss som bor i . Men regeringen har betalat ut exakt noll kronor av det som skulle kompensera för de stora negativa effekter som flygskatten skulle få. Det tycker jag, fru talman, är väldigt dåligt av denna regering. Man inför skatter. Man inför straffskatter. Man riktar spetsen mot dem som har allra mest avstånd att hantera, och man lovar sedan en kompensation som man inte ens betalar ut. Det tycker jag är svagt, fru talman. Jag förstår ministerns svar. Han kan inte svara något annat än han har gjort, för man har inte betalat ut pengarna. Men jag skulle önska att regeringen sa: Nej, vi har insett att den politik vi bedriver slår hårt mot er i . Den kompensation vi har lovat er för att åtminstone täcka en del av det negativa tänker vi faktiskt betala ut. Men, fru talman, det säger inte ministern i sitt svar. Jag kan lova alla som lyssnar på denna debatt att jag i kammaren tänker jaga infrastrukturministern och regeringen, så att man betalar ut en liten, liten skärva av ersättning för de stora negativa konsekvenser som regeringens politik medför för . 83 Infrastrukturminister (S): Lycka till med jakten, ! Jag har inga bekymmer med att svara på frågor om detta. Jag är mer bekymrad över ointresse av att se flygets stora utmaningar när det gäller att möta klimatförändringarna eller, för den delen, det starka samhällsengagemang vi har för att flyget ska kunna fylla sin funktion. Jag kommer ihåg hur det var när vi drabbades av Nextjetkonkursen, då fem flygplatser i – både och – stod utan flyg för att ett privat flygbolag gick i konkurs. var jag och generaldirektör på plats och hade presskonferens för att se till att flygen skulle komma upp i luften igen. Det var marknadsregler i EU som gjorde att vi på två ställen inte hade möjlighet att få upp trafiken i luften. Det tog på grund av att man ville ge möjlighet för andra flygbolag i hela att ge bud på de flygsträckorna enligt trafikplikten. Jag tycker inte att det är hållbart. Jag tycker att staten har ett ansvar för att vi ska ha bra infrastruktur och för att vi ska ha bra flygförbindelser. Därför betalar vi till trafikplikten. Därför är det , närmare bestämt , som betalas ut i stöd till regionala flygplatser. Och har jag inte räknat med de som finns i de så kallade länsplanemedlen. Det går alltså ut ganska stora stöd till regionala flygplatser, icke statliga flygplatser. Det är viktigt, för det är en viktig del av infrastruktur. Detta är fakta som glömmer att nämna. När det gäller flygskatten tog ni bort stödet. Ni halverade det i budgeten. Men flygskatten var kvar. Den var inte avskaffad. Det bör man komma ihåg. Ikraftträdandet var inte förrän . Det hann vi förhindra. Vi tillförde medel och ska naturligtvis se till att man kompenseras i den stund det visar sig att flygskatten har negativa effekter. I min värld, när man vill räkna ut effekter av en flygskatt, vill man redovisa bokslutet. Man vill se ettårseffekten och se vilka effekter en flygskatt har haft. För mig är det självklart. Skulle det visa sig att per inrikesbiljett har haft de negativa effekterna ska man ha kompensation. Vi har tillfört medel för det. Det gjorde inte eller eller, för den delen, när de i sin budget valde att i stället dra bort stödet till de regionala flygplatserna. Jag tror att det är viktigt att man tittar på vilket ansvar man har för att ge både ekonomiskt stöd och långsiktiga förutsättningar. Det är ett av skälen till att vi inom arbetar med en översyn av de regionala flygplatserna. De har nämligen en stor betydelse, inte minst för många mindre kommuner. Det handlar om möjligheter till kontakter med omvärlden. Det handlar om företagen och deras möjligheter till kontakter med viktiga exportmarknader. Därför är trafikplikten viktig, och den fortsätter vi naturligtvis att värna. I sakfrågan kan jag säga: Vi har fått in underlag. Vi bereder detta i och kommer att redovisa det när vi är klara med arbetet. 84 (M): Låt mig börja med att säga, om det inte var tydligt: Allt den här regeringen gör är inte dåligt. Väldigt mycket ni gör är väldigt dåligt men inte allt. När det gäller Nextjets konkurs kunde ni ha jobbat lite snabbare, men det ni gjorde var rätt och riktigt. Det var bra. Väldigt mycket av det ni gör är dock dåligt, och det är det som vi är här för att debattera, inte regeringens få lyckträffar. Dem kan vi ta vid annat tillfälle. Ministern säger att vi i M-KD-budgeten tog bort pengar. Det vi gjorde var att vi tog bort flygskatten halvårsvis, och vi tog bort stödet halvårsvis. Men det ministern glömmer att berätta är att man inför en skatt på . Sedan skickar man tillbaka och tycker att man gör något gott. Det är det jag menar är en liten skärva av kompensation till dem ute i landet som får betala priset för den politik ni bedriver. Och inte ens detta lyckas ni med. Ni avsätter pengarna, men ni betalar inte ut dem. Det är det som är problemet, fru talman. Det är bra att ministern kan tänka sig att komma och svara. Det är väl inskrivet i grundlagen att ministern ska göra det, så det är jättebra att han vill göra det. Men jag vill att ministern och regeringen ska betala ut pengarna. Det är det jag vill. Ministern och regeringen ska betala ut kompensationen till dem som har drabbats. Låt mig berätta hur detta har drabbat , som jag representerar. hade i begynnelsen, före flygskatten, ett flygbolag. Det var SAS. Flygplatsen har tagit reda på vad flygskatten har haft för effekter. En SAS Go-biljett kostade innan man konkurrensutsatte och fick in Norwegian. Man pratar om , fru talman, per enkelresa. Men jag ska förklara hur verkligheten ser ut för människor som ska köpa biljetterna. När man fick konkurrens och Norwegian kom in kostade en SAS Go-biljett . Det var en kraftig prissänkning, eftersom det var mer än ett bolag som trafikerade. Sedan införde regeringen en flygskatt som deras egen utredning konstaterade skulle få stora negativa konsekvenser, vilket den också fick. Det gjorde att Norwegian drog sig tillbaka. Flygbranschen har nämligen små marginaler. har man ett flygbolag, och jag kan tala om för ministern vad flygplatsen har kommit fram till vad priset per enkelbiljett är . Det är , en fördubbling av flygpriset. Regeringen pratar om . Man blickar lite hånfullt upp mot norr och säger: Det är väl inte så farligt för er. Verkligheten när Skellefteborna ska ta flyget ned till är en fördubbling av biljettpriset, och ingenting annat. Jag frågar återigen ministern: När tänker ni betala ut pengarna, som är kompensation för de stora problem ni orsakar för människor ute i landet? Det är ju det som detta handlar om. Det är den fråga som jag har ställt. När kommer pengarna till som ska kompensera för den politik som har udden riktad mot avstånd? Avstånd är det enda vi har gott om i det här landet. Där sätter ni in den hårdaste stöt ni kan tänka er, så att människor som har dessa avstånd inte kommer att kunna hantera dem. När kommer pengarna – den lilla, lilla kompensationen för den skadliga politik som regeringen bedriver? 85 Infrastrukturminister (S): Jag noterar att inledningen var att allt vi gör inte är dåligt. Det tackar jag för. Det är ett gott erkännande från en moderat och en mycket engagerad riksdagsledamot. Sedan höjs ambitionsnivån och aggressionsnivån. Det kan jag beklaga. Vi kan titta på den första delen. Det är sant att Norwegian på vissa platser har valt att lägga ned. De har också startat nya linjer. Ska vi göra motsatt beräkning för de linjer som blir konkurrensutsatta när priserna sjunker? Är det också en flygskatteeffekt om det är en nyetablering av linjer?