prot · H70920 · 2019-10-16 00:00:00 — Ganska precis var utredningen klar. Betänkandet fick titeln för ett längre arbetsliv. Förslagen var tydliga. Medellivslängden ökade, som vi har hört här . Då skulle pensionen betalas ut under en . Det var skälet till detta. Den nuvarande Pensionsgruppen övertog ansvaret för att förvalta det pensionssystem som genomfördes , som vi också har hört tidigare. Vi tog över det rent formellt 2008. Då fick vi något som vi kallar för ett testamente om hur vi ska förvalta och utveckla vårt pensionssystem så att det stämmer överens med de behov som finns nu och framgent. konstaterade man i det så kallade testamentet att pensionsåldern behövde bli högre – åldern när man skulle få ta ut sin pension. Vi i Pensionsgruppen tillsatte flera utredningar och tog fram kunskap om varför och hur man skulle kunna öka pensionsåldern men också om hur man skulle kunna stärka pensionssystemet på andra sätt. Utifrån dessa olika utredningar och denna kunskap kom man fram till att det behövdes förbättringar inom den så kallade balanseringen. Vi behövde se förbättringar i fråga om AP-fondernas möjligheter att få mer avkastning. Likadant var det när det gällde premiepensionssystemet. Hur skulle det kunna bli bättre och ge mer pengar? Och hur skulle vi kunna medverka till ett längre arbetsliv? Dessutom stod det faktiskt i det program med dessa punkter som vi redovisade att vi skulle ha en dialog med parterna – och vänder jag mig speciellt till – för att de skulle medverka till att människor skulle kunna ha ett längre arbetsliv. Hur som helst vidareutvecklades dessa punkter. Det var som vi lade fram niopunktsprogrammet om hur vi skulle kunna förbättra vårt pensionssystem. Där var också pensionsåldern med. I det sammanhanget, vill jag säga, presenterade vi också att vi skulle behöva höja garantipensionen. Det ska vi behandla , som sagt. Vi har åtgärdat balanseringen. AP-fonderna och premiepensionernas avkastningar kommer det snart förslag om, som vi ska fatta beslut om här i . Det förekommer dialog med parterna, och de är givetvis villiga och intresserade av att medverka. En riktålder för höjda pensioner och följsam-het till ett längre liv Då kan man undra: Varför behöver vi medverka till att pensionsåldern höjs? Det finns vissa som menar att vi behöver se över pensionssystemet generellt. Då hoppas jag att de har lyssnat på vad jag nu har sagt. Vi har tittat på detta baklänges och framlänges och upp och ned. Vi har gjort allt vi kan för att ta fram vad vi kan göra, och detta kommer att fortsätta. Det har tagit från tanke till handling. Den tiden tog det innan vi bestämde oss för att höja pensionsåldern. Är det bra eller dåligt, fru talman? Jag och är stolta över att vi kan presentera detta förslag. Fler behöver arbeta. Vi behöver ta till vara de äldres kompetens – det har vi hört här. Framför allt är detta ett sätt att stärka vårt pensionssystem, så att vi kan fortsätta att ha mellan av lönen. Det förvånar mig att , som jag tolkar det, fortfarande vill vidhålla att det pensionssystem vi har inte är bra. avstyrker utskottets förslag i betänkandet om höjd pensionsålder och riktålder. I stället vill man satsa på välfärdssystemet – var nu de pengarna ska tas ifrån. Man säger inte att det är från statskassan, det vill säga de pengar som vi avsätter till barnbidrag, sjukpenning, föräldrapenning, assistansersättning – ja, det som är våra ekonomiska trygghetssystem. De ersättningarna förändras ju beroende på vilken regering som finns. Men vårt pensionssystem kan vi inte hålla på att förändra år . Låt mig vara tydlig! Vi måste veta att pensionssystem ska verka över . Det ska ge oss en trygghet, så att vi vet att den dag vi slutar jobba får vi pension. Dessutom bidrar alla som arbetar kollektivt till att vi får bättre pension. Våra gemensamma avsättningar från vårt yrkesliv går till pensionen. Det är så enkelt att arbetar man deltid får man mindre. Arbetar man heltid får man naturligtvis mer. Arbetar man längre kommer också mer pengar till systemet och till våra gemensamma pensioner. Så enkelt är det. Dagens beslut att höja pensionsåldern på det sätt som vi föreslagit är det absolut bästa beslut vi kan fatta. Med detta yrkar jag avslag på reservationerna och bifall till utskottets förslag i betänkandet. 163 (V) replik: Min fråga till är om hon tror att det som har lyfts fram av till exempel parterna och inte stämmer. har räknat ut att ett extra arbetat år efter enbart skulle ge deras medlemmar några mer . Menar att det är en felaktig slutsats, eller hur vill se på det? Sedan kan jag stilla oro. Det kommer inte att tas några pengar från sjuka, LSS eller någonting sådant till pensionerna. Vi har råd att finansiera en rättvis och sjyst LSS och sjukvård som vi har möjlighet att ha sjysta och rimliga pensioner. tänker inte ta bort värnskatten, som är dubbelt så kostsam som förslag till höjda garantipensioner i årets budget. Min fundering till är om hon skulle kunna tänka sig att öka jämlikheten i systemet genom att exempelvis undersöka möjligheten att använda pensionsavgifter som ligger över inkomsttaket och låta dessa gå in i pensionskollektivet och om ni i så fall kanske kan tänka er att återinföra värnskatten. En riktålder för höjda pensioner och följsam-het till ett längre liv Jag vill också fråga om hon tycker att höjda inbetalningar till själva systemet kanske hade varit att föredra framför ytterligare fattiga pensionärer eftersom den grupp som vi nu pratar om inte kommer att orka jobba längre. Det är så att de inte orkar jobba fram till pension. Vad svarar på det? 164 (C) replik: Det var många frågor från och . Jag ska göra så gott jag kan för att svara på dem. När LO säger att det skulle innebära mer om man arbetade längre undrar jag vilken del av pensionen de menar. Är det den allmänna pensionen eller tjänstepensionen? Eller handlar det om hur man tar ut sin pension, till exempel eller livsvarigt? Jag skulle vilja se lite mer konstruktivt på det man påstår från LO innan jag svarar på den frågan, för jag tror inte att det stämmer. Sedan var det det här med att man inte skulle ta från skattepengar, från LSS och från barnbidrag och sådant som sa att jag påstod. Om jag inte missminner mig så styrde tillsammans med Socialdemokraterna när man drog ned på möjligheterna för personer att få assistans. Det var under den förra mandatperioden och inte under denna, så när det gäller den delen tror jag nog att man ska se om sitt eget hus innan man påstår något. När det gäller mer pengar till systemet är det en intressant del, för det kan man givetvis göra på många olika sätt. Man kan möjliggöra för att betala mer om man har över gränsen, så att säga. Men man kan också förstärka det på andra sätt, och jag tyckte att jag tydliggjorde det väldigt väl när jag sa att vi ska medverka till att vi får ut mer pengar från våra AP-fonder, där våra pensionspengar placeras, och också får ut mer pengar från premiepensionen, där vi också placerar våra pengar. 165 (V) replik: Man kanske kan börja med att se till att premiepensionen i alla fall inte slarvas bort, så har vi en god start på 150 miljoner eller något sådant. Det system som vi har och som ni alla försvarar är ju ett system som ger minst till dem som har det allra sämst. Det jag berättade om var att har tittat på vad det skulle ge deras medlemmar. befinner sig en ganska stor del av dem delvis på garantipension även om de har jobbat hela livet som vårdbiträden och undersköterskor. Det är de som skulle tjäna bara några hundralappar om de mäktade med att jobba extra år efter , vilket den här gruppen inte gör. Därför skulle det enbart betyda ännu mer fattigpension för stora grupper på vår arbetsmarknad, och det tycker jag är helt orimligt. Påståendet att skulle ha gjort det ena eller det andra stämmer inte alls. Vi var en av dem som tydligast kämpade för LSS, och vi säger också i det budgetförslag vi har att vi tycker att utredningen ska slopas och att vi är beredda att finansiera en väldigt stor upprustning av LSS om det skulle behövas. Det som det handlar om är ju om man tycker att pengar ska gå till dem som redan har det bra. vd, som har en väldigt stor lön, får 2 ½ miljon extra med det budgetförslag som ni går fram med. Varför, , används inte de pengarna i stället till att förstärka för de pensionärer som har det allra sämst? Varför går ni bara fram med höjd pensionsålder och inte en förbättrad pension för pensionärerna? 166 (C) replik: En riktålder för höjda pensioner och följsam-het till ett längre liv Jag ber om ursäkt för att jag sa LO och inte i det förra svaret till . Men för att personer som har en låg lön och inte orkar arbeta längre ska få en högre pension är det viktigt att fler som kan jobba längre gör det, eftersom vårt system är kollektivt. Även om man bara har garantipension, och det är en låg summa, får man faktiskt, om man har jobbat, del av det som andra har varit med och betalat in. Att fler som kan jobba längre ska göra det är alltså grunden för att alla ska få en bättre pension. När det gäller att premiepensionen skulle slarvas bort är det väl ingen människa i hela vårt land som vill att det ska finnas kriminella krafter på fondtorget, som det heter. Där vidtog vi åtgärder direkt för ett par när detta kom fram. Vi stoppade detta och gjorde om regelverket, och kommer en stor utredning om hur premiepensionerna ska bli ännu starkare. Det ska vara färre fonder, det ska finnas möjlighet att placera pengarna på ett annat sätt och det ska också bli kontroller av hur det förvaltas. Jag måste be om ursäkt om jag missar att svara på något här. Jag vill dock föreslå att och läser på om vårt pensionssystem. Det är nämligen mycket bättre och innehåller betydligt fler positiva saker än dem ni har missat. 167 HANS (KD): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag om att bifalla propositionen om höjda åldersgränser för inkomstgrundad ålderspension och införande av begreppet riktålder för pension. Den här propositionen bygger på en överenskommelse som vi träffade i Pensionsgruppen. har jag hört den nya ministern säga att det handlar om januariavtalet, och tidigare hörde jag till och med statsministern snubbla och säga att allt det vi nu kommer att fatta beslut om är tack vare januariavtalet. Så är det alltså inte, utan det är i Pensionsgruppen, där alla partier utom och finns representerade, som överenskommelserna har bakats fram , vilket tydligt kunde återge. Vi lever allt längre, och det är ett problem när det gäller att få pensionerna att räcka. De ska ju inte bara räcka utan också ge oss alla den där nivån som vi faktiskt räknade med skulle finnas den dag vi går i pension. Jag har tre pojkar. Två av dem har flyttat ut och börjat yrkesarbeta. Det långsiktiga perspektivet skulle jag vilja säga är ett av de starkaste skälen till att jag är glad att vi fattar det här beslutet . Vi måste nämligen ha ett pensionssystem som inte bara är bra när jag om kanske går i pension, utan det ska räcka även till mina tre pojkar när de går i pension. Det måste vara långsiktigt hållbart. En riktålder för höjda pensioner och följsam-het till ett längre liv Det här är skälet till att vi måste höja åldern. Det är skälet till att vi också har en riktålder så att vi kan kompensera för detta. Om vi inte gör något kommer varje generation att få allt lägre pensioner. Sedan finns det ett batteri med andra åtgärder som vi också ska vidta. Även har på ett fint sätt visat att det här inte är den enda frågan, utan det är en rad olika beslut som dukas fram här . kommer ytterligare beslut att fattas. Det finns en gammal myt – jag har mött den fram till dagens beslut – som gör gällande, trots att det saknas underlag för den, att de äldre står i vägen för de yngre, det vill säga att om de äldre stannar kvar i arbetslivet blir det svårare för ungdomar att ta sig in på arbetsmarknaden. Det är inte sant. Sanningen är snarare tvärtom. De undersökningar som har gjorts bland och amerikanska delstater visar att där det finns en hög sysselsättningsgrad bland äldre är också sysselsättningsgraden bland de yngre högre. Att försöka bibehålla senior arbetskraft med all den erfarenhet som finns där är något vi ska eftersträva. Men antalet arbeten är inte, och kommer aldrig att vara, något statiskt. Jag är fortfarande jättenöjd med att och lade fram ett förslag om att ta bort den särskilda löneskatten för äldre, och förslaget vann stöd tack vare . förpassades den särskilda löneskatten till historieböckerna, och jag hoppas att den aldrig återkommer. Sanningen att säga behöver vi göra det bättre att behålla senior arbetskraft. Det ska inte vara dyrare att behålla erfarenhet och kunskap. Vi vet att trots att arbetslösheten ökar, under en högkonjunktur, råder det arbetskraftsbrist. Att behålla senior arbetskraft är avgörande för att lösa den ekvationen. Vi kristdemokrater lägger dessutom fram ett förslag som ska uppmuntra ännu mer genom att höja jobbskatteavdraget för dem som är och som vill, orkar och kan jobba kvar. Flera talare har varit inne på att det är viktigt att när vi talar om att höja åldersgränsen – riktåldern – inte för glömmer att parallellt måste vi jobba för att arbetsmiljön och arbetsvillkoren blir så bra som möjligt. Möjligheten att jobba längre upp ska inte finnas enbart för en viss grupp av människor eller för vissa yrken – eftersom vi vet att vissa yrken är mer utsatta. Målet måste vara att när vi gör justeringarna i pensionssystemet håller vi arbetsmiljön och arbetsvillkoren under lupp och ser till att de blir än bättre. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 168 (L): Först vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. Sedan vill jag ta upp det viktiga som redogjorde för, nämligen historiken, hur detta förslag har växt fram. Det ökar förståelsen för varför vi är där vi är . Det finns många som kritiserar att det har varit bristande insyn i processen, och jag tror att det är viktigt att denna process marknadsförs. Jag tror också att det är viktigt att backa ännu längre tillbaka i historien för att förstå de problem och frågor som finns . Vi ska komma ihåg att när pensionssystemet infördes var det ingen som hade en tanke på att vi skulle leva längre. Då sa vi att vi hade råd att betala ut pension till av befolkningen. Om vi då hade anat att vi skulle leva längre hade vi nog lagt in en möjlighet att justera utifrån ökande livslängd. Men insikten att vi blir friskare och friskare fanns inte ens 1976 när vi sänkte pensionsåldern från 67 till . Vi hade ändå upplevt barnafödandet , och vi borde ha sett i kristallkulan att åldern kommer att bli ett problem framöver. En riktålder för höjda pensioner och följsam-het till ett längre liv Uppvaknandet skedde , då vi insåg att ATP-systemet skulle haverera. Beslutsångesten var fundamental från olika håll. Men det var först med den dåvarande alliansregeringen som en utredning tillsattes, som landade i riksdagsbeslut . Vi såg att vi måste höja pensionsåldern från 65 till . Vi kunde då glädja oss åt ett finansiellt stabilt pensionssystem. Men det är inte finansiellt stabilt för den enskilde. Det har i fortsättningen visat sig när bromsen har slagit till att det inte var en evig tillväxt vi hade framför oss i svensk ekonomi. Sedan togs frågan på allvar, precis som har redovisat. Det tänker jag inte gå in på här och . Det är utmärkt med riktålder. Då vet människor vad som kommer att hända framöver, och de kan planera för detta. Men det är viktigt att pensionssystemet står på skolschemat. De behöver tenta av kunskap om hur det fungerar med den allmänna pensionen, med premiepensionen och med tjänstepensionen. De ska se hela paketet. Det vi diskuterar handlar om det som staten och rår över. Det gäller för ungdomarna att planera och göra rätt redan när de lämnar skolan. Många har inte en aning – det märker jag när jag frågar min egen familj. Den kritik som tas upp här gäller hur alla ska göra som inte orkar arbeta till 61 eller, som det nu blir, till . Det är naturligtvis ett problem. Här handlar det om att arbetsmiljön måste förändras och att det måste bli fortbildnings- och utbildningsmöjligheter för människor i tunga jobb som behöver skifta över till något där de orkar arbeta högre upp i åldrarna. Vi måste stärka företagshälsovården, och vi måste höja statusen hos arbetsmedicinen. Det finns en rad sådana saker som måste göras men som ligger utanför själva pensionssystemet. När det gäller de tunga jobben måste man börja använda all den teknik som utvecklas. var det ett fantastiskt seminarium i Förstakammarsalen i om just teknik inom äldreomsorgen. Jag anser att vi här kan underlätta arbetet för dem som arbetar i och i hemsjukvården samt göra det tryggare och bättre för de personer som behöver insatserna och deras närstående. Här måste vi hänga med och utvärdera vad som är bra och utrangera det som är mindre bra. Det blir en vinn-vinnsituation, och här finns möjligheter som vi måste ta vara på. Delegationen för senior arbetskraft tar fram den ena rapporten efter den andra. Den senaste handlar om förändringen i arbetslivet när det gäller människor som fortsätter att arbeta efter fyllda . Andelen ökar rejält. Inom jordbruket fortsätter fyra femtedelar att arbeta. Sämst är det i staten, men det är bättre i näringslivet samt i kommuner och landsting. Jag skulle ju vilja att staten var en föregångare genom att öppna arbetslivet för fler 67-plussare, vara en förebild och därigenom också bekämpa den ålderism och åldersdiskriminering som vi ser här. Det finns många saker som vi kan göra här framöver, och jag tycker att vi ska ta vara på dem och öppna för ljus i tunneln. ska vi inte glömma bort att det är närmare 300 000 personer som är så kallade EU-fattigpensionärer och att någonstans runt två tredjedelar av dem är kvinnor. Men det är ju gamla försyndelser, och vi kommer i nästa debatt att beskriva hur vi försöker successivt förbättra den ekonomiska situationen för dem. Med det tror jag, även om det finns mycket att säga i den här frågan, att jag rundar av. En riktålder för höjda pensioner och följsam-het till ett längre liv Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) § 10 Ytterligare fortsatt utbetalning av garantipension betänkande 2019/20:SfU6 Ytterligare fortsatt utbetalning av garantipension (prop. 2018/19:131) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 14.) Förbättrat grundskydd för pensionärer § 11 Förbättrat grundskydd för pensionärer betänkande 2019/20:SfU7 Förbättrat grundskydd för pensionärer (prop. 2018/19:134) 169 (V): I propositionen föreslås bland annat att grundnivån i garantipensionen höjs med och att bostadskostnadstaket i bostadstillägget till pensionärer höjs från till . välkomnar att grundskyddet för pensionärer förbättras men ser att dessa förslag är otillräckliga för att ge den trygghet som pensionärer behöver och förtjänar. Det nuvarande pensionssystemet är oförutsägbart och skapar otrygghet för människor. Vi menar att vårt gemensamma pensionssystem bör vara konstruerat så att det ger ekonomiska förutsättningar för ett värdigt liv när arbetslivet är avslutat. kommer att återkomma med fler förslag på hur ett rättvisare pensionssystem kan konstrueras. Förbättrat grundskydd för pensionärer har drivit på för en höjd garantipension. Klyftorna i växer till följd av en ekonomisk politik som gynnar ett fåtal på bekostnad av alla oss andra. Pensionssystemet är en del av den politiken. Över 300 000 svenska pensionärer riskerar att hamna under EU:s fattigdomsgräns. Varannan kvinna som jobbat hela sitt yrkesliv får så låg pension att hon tvingas ansöka om garantipension. Garantipensionen är konstruerad så att de som lever på den har halkat efter den övriga befolkningen. Sedan den infördes har pensionärer med garantipension i genomsnitt haft en realinkomstökning på i jämförelse för dem som jobbar. Det är människor vi talar om, och de flesta är alltså kvinnor. I beskrev några av dessa kvinnor hur deras vardag ser ut. Jag har inte råd att äta fisk, säger , . Julklappar till barnbarnen köper jag bara , säger , . Jag önskar att jag kunde ha lite roligare för mina besparingar än att bara överleva, säger , . För att fylla de stora hålen mellan dem som lever på garantipension och den övriga befolkningen krävs en rejäl höjning av garantipensionerna. menar att pensionärer inte ska behöva riskera fattigdom och att inkomstutvecklingen för hela gruppen måste hålla jämna steg med den allmänna löneutvecklingen. Vi föreslår en höjning av garantipensionen med som ett första steg. Regeringen skapar ökad ojämlikhet, för som man gör på tok för lite för pensionärerna sänker man skatten för de redan rika. Den borttagna värnskatten kostar i budgeten drygt 6 miljarder . För bara drygt halva den summan hade man kunnat bifalla vårt förslag och ge rejält höjda pensioner till dem som byggt upp vårt land. Men pensionärerna får ett par hundralappar. Regeringen föredrar alltså att ge till exempel vd en skattesänkning på 2,5 miljoner . Finansministern själv kommer att tjäna 45 000 och vinner då knappt före värnskattsavskaffandets försvarare nummer ett, , som får 43 000 i sänkt skatt. Detta sker dessutom efter den nu gällande budgeten som , röstat igenom och som inneburit stora skattesänkningar för de rika och mindre till välfärden och alla oss andra. I stället hade pengarna kunnat gå till att någon åtminstone kunde ha fått ge sitt barnbarn en julklapp, fått äta lite godare mat, fått leva och inte bara överleva. Men hur är det man säger – var och en är sig själv närmast? För att sammanfatta, fru talman: vill höja pensionerna, inte pensionsåldern. ligger den allmänna pensionsavgiften på på löner under 40 000 . Högre inkomster är ofta högre försäkrade med avgifter på genom avtalspension. Det är därför rimligt att avgiften och därmed pensionen i första hand höjs för dem med löner under 40 000. För att öka jämlikheten i systemen vill vi undersöka möjligheten att använda pensionsavgifter som ligger över inkomsttaket. De bör kunna gå tillbaka till det gemensamma pensionskollektivet. Som jag sa tidigare visar ett snabbt räkneexempel att det vi föreslår skulle kunna höja pensionerna ytterligare med i genomsnitt för alla som tjänar under 40 000. Vi vill täcka upp för livets tillfälligheter. För att man inte ska förlora på att vara arbetslös, vårda barn eller vara sjuk bör pensionsrätten räknas på den bakomliggande lönen i stället för på ersättningarna. Förbättrat grundskydd för pensionärer Skatten ska vara lika oavsett om man jobbar eller är pensionär. Skatteklyftan mellan arbetande, sjuka och pensionärer ska avskaffas. Taket i bostadstillägget för pensionärer bör höjas och inbegripa också dem som har sjuk- och aktivitetsersättning. Grunden i sjuk- och aktivitetsersättningen, det som kallas sjukpension, ska enligt vårt budgetförslag höjas med . Vi vill höja garantipensionen med . Det kommer framför allt att gynna arbetarkvinnor. Pensionärerna förtjänar bättre. Jag yrkar därför bifall till vår reservation 1 under punkt 1. I detta anförande instämde (V). 170 (S): Äntligen sker det som vi länge har väntat på: rejäla satsningar på vårt lands pensionärer. kommer allt fler pensionärer att få en höjning som kommer att göra skillnad i vardagen, tack vare en socialdemokratisk regering och Pensionsgruppen. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i regeringens proposition Förbättrat grundskydd för pensionärer. För snart en månad sedan presenterade finansminister budgetpropositionen . Lyckligtvis är det pensionärer som är vinnare i den budgeten. Totalt kommer 830 000 personer att få ett höjt grundskydd i pensionen. De människor som har det allra sämst ställt kommer att få mer pengar i plånboken, och det är ju inte för . skrev vår statsminister så här i en debattartikel i : ”Pensionerna ska höjas. Den som gjort sin plikt ska också kunna kräva sin rätt. Under förra mandatperioden fick pensionärer i genomsnitt mer i plånboken . I budgeten förbättrar vi ekonomin för de med lägst pensioner och fortsätter avskaffandet av pensionärsskatten.