prot · H70934 · 2019-11-19 00:00:00 — § 1 Meddelande om frågestund Tredje vice talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 2 Meddelande om särskild debatt om verkställighet av utvisning av personer som utgör säkerhetshot Tredje vice talmannen meddelade att på begäran av riksdagsgrupp skulle en särskild debatt om verkställighet av utvisning av personer som utgör säkerhetshot anordnas kl. 9.00. Från regeringen skulle statsrådet (S) delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Begäran om särskild debatt med anledning av att personer som utgör säkerhetshot mot släpps fria på grund av verkställighetshinder har det rapporterats om flera personer som bedömts utgöra hot mot säkerhet och som trots beslut om utvisning har släppts ur förvar. Bakgrunden till att de släppts ur förvar ska ha varit att verkställighetshinder medfört att utvisningarna inte kunnat genomföras. Enligt handlar det om såväl personer som bidrar till islamistisk radikalisering som en person som tidigare dömts för terrorfinansiering. Reaktionerna mot att personerna släppts fria har varit starka såväl bland medborgare som myndighetsföreträdare och forskare. En forskare vid varnar bland annat att för att om personer som utgör säkerhetshot blir kvar i landet så kommer de att främja radikalisering och att detta troligen även kan komma att leda till ett terrordåd. Säkerhetspolisen slog larm och i överenskommelsen om åtgärder mot terrorism som slöts 2017 fick regeringen därför i uppdrag att utreda lagen om särskild utlänningskontroll bland annat vad gäller reglerna kring förvar. Regeringen tog dock på sig att tillsätta utredningen och någon ny lagstiftning som skulle kunna täppa till dessa brister i lagstiftningen finns ännu inte i sikte. Inte heller tycks regeringen ha säkerställt den typ av säkerhetsgarantier som innebär att verkställighetshindren undanröjs och som andra länder regelbundet använder sig av funnits på plats. En tung skugga faller därför på regeringen för de allvarliga brister som uppdagats i lagstiftning och hantering av dessa personer. Det här är inte en situation som kan vänta och bör därför samlas för en särskild debatt om vilka åtgärder som skyndsamt behöver vidtas. Utgångspunkten måste vara att personer som ska utvisas för att de utgör ett hot mot inte ska kunna släppas rakt ut i samhället. § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2019/20:77 Interpellation 2019/20:77 Bristande opartiskhet i utbildningsväsendet av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade engagemang. Interpellation 2019/20:83 Interpellation 2019/20:83 Digital likvärdighet i skolan av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade engagemang. Interpellation 2019/20:89 Interpellation 2019/20:89 Referenser till och religiösa urkunder i nya kursplan av (KD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade engagemang. Interpellation 2019/20:110 Interpellation 2019/20:110 Arbetsmiljö och arbetsvillkor för Samhallanställda av (V) Interpellationen har överlämnats till sr Baylan och kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2019/20:111 Interpellation 2019/20:111 Utvecklingstid av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2019/20:112 Interpellation 2019/20:112 Arbetsmiljö och psykisk ohälsa av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2019/20:125 Interpellation 2019/20:125 Habiliteringsersättning i alla kommuner av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. § 4 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:FiU18 Ändringar i kostnadsutjämningen för kommuner och landsting 2019/20:JuU6 Brott mot förtroendevalda 2019/20:JuU8 Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och myndighetsutövning 2019/20:JuU9 Ny lag om Säkerhetspolisens behandling av personuppgifter 2019/20:JuU10 Skärpta straffrättsliga sanktioner mot företag 2019/20:SkU5 Skatteregler för tjänstepensionsföretag 2019/20:UbU6 Rätt till utbildning i förskoleklass för barn till beskickningsmedlemmar från tredjeland 2019/20:KU3 En ny beteckning för kommuner på regional nivå och vissa frågor om regionindelning 2019/20:CU4 Digitaliserade hyresförhandlingar 2019/20:UU3 Avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan 2019/20:SfU9 om bostadsbidrag och trångboddhet 2019/20:KrU3 Det kyrkliga kulturarvet 2019/20:SoU2 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under § 5 Svar på interpellation 2019/20:73 om närhet till samhällsservice 1 Finansminister (S): har frågat mig vilken konsekvensanalys jag har gjort av beslut, vilka konsekvenser beslutet får för verksamheten, om beslutet är förankrat med övriga partier inom ramen för januariöverenskommelsen och om en nedläggning av väl fungerande statlig verksamhet i är förenligt med regeringens uttalade ambition att förbättra den statliga närvaron i hela landet. Jag besvarade liknande interpellationer i samma ämne. Frågorna är ställda mot bakgrund av att beslutade att omlokalisera sin verksamhet från bland annat till och . beslutade också, efter ett regeringsuppdrag, att flytta ca 80 årsarbetskrafter från till andra orter. Inledningsvis vill jag understryka att regeringens politik ska komma hela landet till del; såväl landsbygd och glesbygd som större städer ska kunna utvecklas. Statlig närvaro är en viktig fråga för att hela landet ska både leva och växa. Många myndigheter, däribland , ansvarar själva för verksamhetens organisering, inklusive sin kontorsstruktur. Regeringen ser emellertid att det behövs mer regional hänsyn när myndigheter fattar beslut om lokalisering. Regeringen beslutade därför om en ny förordning om statliga myndigheters lokalisering som trädde i kraft . Regeringen gav också länsstyrelserna och Statskontoret flera olika uppdrag att ta fram underlag, som ligger till grund för det fortsatta arbetet med att stärka den statliga närvaron i landet. För att säkerställa och stärka tillgången till grundläggande statlig service i hela landet ansvarar Statens servicecenter för en samlad organisation för lokal statlig service där service avseende , och ingår. beskrev i sin delrapport av regeringsuppdraget att omlokalisera viss verksamhet att den också kan komma att dra nytta av servicekontorens verksamhet. Just nu pågår förberedelser för att servicekontoren också ska ge service avseende Arbetsförmedlingen. finns det 113 statliga servicekontor, bland annat 1 i , och arbetet med att utveckla den lokala statliga serviceorganisationen fortgår. 2 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. I går besökte , , och jag och där. Anmärkningsvärt nog fick vi inte vara i , men i en anslutande lokal mötte vi medarbetarna i . Jag kan konstatera att statsrådets svar står i skarp kontrast till verkligheten. Verkligheten är att de som bor i kommer att få en väsentligt sämre samhällsservice när staten backar ur. Jag önskar att finansministern skulle besöka . Det ligger norr om . Det är en bit från , men det går fint att åka tåg dit. Jag önskar att finansministern satte sig ned med de 16 medarbetarna, som gör ett mycket bra jobb. Jag skulle också önska att finansministern vid samma tillfälle passade på att möta någon av de personer som tyvärr har regelbunden kontakt med . Det handlar om lite fler än 5 000 gäldenärer bara i . Under mitt och besök i går kom det också fram att receptionen i redan har stängt. har receptionen stängt på tio kontor runt om i . Under vårt besök satt vi i en anslutande lokal, men ryckte folk i dörren. Personer som bor i försöker alltså besöka den verksamhet som finansministerns myndighet har stängt. Det blir dessutom en väldigt liten besparing. Det är ju ingen som ska sägas upp, utan precis som finansministern säger ska 16 personer flyttas till kontoret i . Det betyder att dessa 16 personer, utanför arbetstid, ska resa till . Från ska de sedan resa tillbaka till för att utföra sitt arbete. När arbetsdagen är slut ska de ta sig tillbaka till för att sedan, utanför arbetstid, resa tillbaka till , där de flesta bor. Vad har Kronofogden då för verksamhet i ? Bland annat har man ungefär 300 delgivningsärenden , och har man fysisk aktivitet. Man har försäljning av fastigheter, och lagstiftningen är så utformad att när Kronofogden säljer fastigheter måste köparen befinna sig där fysiskt. Det är en försäljning då fyra till sex objekt säljs. Man ska vara ganska verklighetsfrånvänd om man anser att detta inte blir en kraftig försämring för dem som bor i . Medarbetarna på Kronofogden var också bekymrade. Även de har läst regeringens uttalanden om att staten ska vara närvarande och att samhällsservicen ska vara nära samhällsmedborgarna. De som bor i till exempel i får ju nu väldigt långt till kontoret i , och det är självfallet en försämring. Det att medarbetarna inte har fått någon som helst information är givetvis ett arbetsgivaransvar som regeringen inte kan belastas för. Det vore dock intressant att höra finansministern reflektera. Anser inte finansministern att det blir en kraftig försämring för dem som bor i om det inte finns någon statlig närvaro av Kronofogden? 3 (M): Jag är den förste att beklaga att denna typ av debatter kommer igen. Det är inte första gången vi står i dessa talarstolar och debatterar myndigheter som beter sig på ett sätt som regeringen vill påskina att man inte riktigt stöder – eller åtminstone att man har en annan ambition. Regeringen har aldrig varit sen med att trumma ut sin ambition på detta område: Hela ska leva. Då blir det desto mer beklämmande att se hur myndigheter gång efter annan arbetar hårt för att agera i motsatt riktning. Man flyttar tjänster till centralorter, inte sällan hela vägen hit till . Det fall som vi nu diskuterar rör alltså Kronofogdens centraliseringsplaner. I mitt eget hemlän handlar det om att flytta jobb från till . Det är ett anmärkningsvärt förslag, för det går inte att påvisa vad mervärdet av det skulle vara. Det är också anmärkningsvärt att regeringen inte är beredd att tala tydligare om vad man egentligen tycker. Regeringen gömmer sig bakom att den enskilda myndigheten själv äger att organisera och strukturera sin verksamhet. Absolut måste det vara huvudregeln, men när man märker att myndighetens agerande i det specifika fallet går stick i stäv med den övergripande ambition som regeringen har för att hela landet ska leva måste man som regering naturligtvis intervenera. Man borde dessutom vara prestigelös nog att kunna dra slutsatser av tidigare omlokaliseringar som inte har fungerat. För bara hade vi ett exempel där flyttade från till . Då hade man problem med att besätta de nya tjänsterna på plats i . Från början sa man att man skulle göra allt för att de anställda i skulle kunna lösa detta genom pendling, att få jobba hemifrån ibland eller få förmånliga reseavtal, men när väl flytten hade skett började arbetsgivaren dra tillbaka detta för att man ville att de som pendlade från skulle säga upp sig och återgå till den lokala arbetsmarknaden i . Detta är inte snyggt, fru talman! Till syvende och sist faller ansvaret på regeringen, för det är regeringen som styr riket och sina myndigheter. Om regeringen inte är beredd att agera mot detta får man tolka det som att det sker med regeringens och finansministerns goda minne. Det vore alltså väldigt välgörande att få höra om finansministern är beredd att backa upp policyn att hela ska leva genom att styra sina myndigheter på ett tydligare sätt. 4 Finansminister (S): Den ordning vi har i är att myndigheter själva beslutar om sin kontorsstruktur, sin lokalisering, hur många som ska arbeta på de olika kontoren och hur många som ska arbeta på myndigheten generellt. låter det som om båda riksdagsledamöterna här ifrågasätter den ordningen, men jag har inte sett några konkreta förslag i från moderater om att regeringen och bör ta över det direkta ansvaret för hur myndigheter ska lokalisera sig. Så länge vi inte har någon annan ordning än denna faller kritiken mot att regeringen inte agerar något platt. Den ordning vi har är ju att myndigheter bestämmer om sin verksamhet och sin lokalisering. Däremot har , utöver dessa förändringar i kontorsstrukturen, också arbetat med att fler av myndighetens medarbetare ska jobba utanför våra storstadsområden. Man har därför omlokaliserat 80 årsarbetskrafter från till andra delar av landet. Det är naturligtvis något som är bra, för det är viktigt med statliga arbetstillfällen runt om i hela landet. Det finns också goda möjligheter att hitta kompetens och få kompetens att stanna kvar på myndigheter när de lokaliseras utanför storstadsområdena. Den andra frågan handlar om den statliga servicen. har visat intresse för de statliga servicekontoren och att eventuellt kunna gå med i den strukturen. Det återstår naturligtvis att se om de har gått med i den strukturen när kontoren på de här orterna stänger. Då finns det ju en möjlighet att fortsätta ha fysiska besök. vill också förbättra sin tillgänglighet dygnet runt och veckans och förstärker därför också sin digitala plattform, så att det ska finnas större möjligheter för dem som behöver ha kontakt med att sköta sina ärenden digitalt. Man har också en väl utbyggd telefonservice. Jag har fått uppgift om att man på kontoret i har haft ungefär tre besök . På lät det som om folk ryckte i dörren . Det kanske var så han var där, men jag har alltså fått uppgift om att det handlar om i genomsnitt tre besök . Det är möjligt att något av dem skulle kunna ske digitalt eller via telefon. Sedan måste naturligtvis Kronofogden se hur man ska göra med dem som ändå har behov av fysiska besök – det kan till exempel vara genom servicekontorsstrukturen eller något annat. 5 (M): Finansministern har uppenbarligen inte någon som helst aning om vilken verksamhet som sker på i . Antagligen är det samma sorts verksamhet på kontoren i och , som också ska stängas. Den här verksamheten kan inte ersättas av servicekontor. Det är naivt att tro det. När jag och var där i går ställde vi frågor till medarbetarna om vad vi skulle ta med oss till den här interpellationsdebatten, vad de skulle vilja framföra till finansministern och vilka frågor de skulle vilja ha svar på. En fråga som kom var: Varför låter regeringen detta hända om man vill att staten ska finnas i hela landet? Jag tror att väldigt många känner till att regeringen i ett regleringsbrev skulle kunna tala om att man ska finnas närvarande. En annan, ganska ung medarbetare sa: Jag är hitflyttad till . Jag flyttade till för att jag vill bo här med min familj. Jag vill inte arbetspendla. Alla vill inte flytta till den stora staden. Om man bor i eller förstår jag att det är som är den stora staden, men i det här fallet är det man menar. Digitaliseringen borde skapa jobb i . Då vänder vi på hela argumentet. har ett bra och fint kontor som är väldigt uppskattat. Man har avlastat andra kontor . Om man vill att hela ska leva på riktigt hade man kunnat bygga ut verksamheten i de lokalerna och skapat fler jobb i . Det berättade man för mig och . Det är detta som blir så bekymmersamt, precis som poängterar. Regeringen säger en sak men låter sina myndigheter agera tvärtom. I det här fallet betyder det att kommer att vara utan fysisk närvaro av . Vad betyder det för den som är försatt i skuldsanering? Det säger sig självt att den som är i skuldsanering har en väldigt ringa ekonomi. Att då vara tvungen att resa mellan till exempel och blir en väldigt kostsam historia. Dessutom är det roligt att finansministern tar upp detta med att ringa. Vår riksdagskollega försökte just ringa till Kronofogden och få tag i en av de medarbetare vi skulle träffa. Hon satt i i telefonkö innan hon lyckades ta sig fram, och innan hon blev kopplad till rätt person tog det ytterligare ett antal minuter. Jag tror att det vore nyttigt för finansministern att prova att ringa och utnyttja de telefontjänster som hon hänvisar till. På grund av regeringens politik blir det alltså sämre samhällsservice för dem som bor i . Som jag sa: Jag tror inte på allvar att finansministern tror att ett servicekontor ska arbeta med avhysning eller delgivning. Naturligtvis behövs de 16 medarbetare som finns där , och Kronofogden har inte sagt att de ska sägas upp, utan man flyttar bara personer. Den enda kostnad man möjligen kan spara in är alltså lokalkostnaden i . Men den lokalkostnaden uppstår å andra sidan i i stället. Från ska medarbetarna sedan köra till norra . Det blir ett förskräckligt bilåkande! Såvitt jag har förstått har regeringen ambitionen att bilåkandet ska minska och att fler ska köra fossilfritt, och regeringen har uttalade miljöambitioner. Det här kan ju inte anses stämma överens med de ambitionerna. 6 (M): Det är väl ingen som ifrågasätter huvudregeln att svenska myndigheter äger rätten att organisera sig på det sätt de finner lämpligast, och det gjorde jag inte heller i mitt inledande anförande. Men om det skulle vara så att det inre livet i en myndighet helt plötsligt visar sig gå stick i stäv med en uttalad ambition från regeringen har naturligtvis regeringen alla möjligheter i världen att sätta ned foten och markera i frågan. För finansministerns kännedom: Den nuvarande regeringen gjorde precis detta i till exempel frågan om högskolans lokalisering i mitt eget hemlän. Det är klart att det är fullt möjligt att göra det även . Jag förstår inte varför man är så rädd för att ta den politiska striden för det man säger sig stå för, nämligen att hela landet ska leva. Dessutom har vi de dyrköpta erfarenheterna från Skatteverkets omlokalisering. I mitt hemlän var det fråga om precis samma orter – det skedde en flytt från till . Där gjordes det inte någon besparing. Effekten av omflyttningen blev bara krångel och svårighet att besätta tjänsterna efter det att omlokaliseringen hade skett. Det är fråga om en avsaknad av respekt för vad akademiska arbetstillfällen faktiskt gör på en liten ort. Jag tycker att det är beklagligt att regeringen inte tar den här frågan på större allvar. 7 Finansminister (S): Givet att vi inte har några konkreta förslag från på bord när det gäller att man ska ta ett större ansvar från regeringens sida vad gäller kontorsstrukturen i våra myndigheter faller möjligen argumentationen lite platt till marken. Om man däremot har frågor till finns naturligtvis alla möjligheter i världen för ledamöter att kalla till sig generaldirektören för att fråga vad som är tanken och idéen bakom olika organisationsbeslut. Det kan också vara bra att påpeka att det här inte är det enda gör; de utlokaliserar också ett åttiotal tjänster från till andra delar av landet. De argument som anför för de förändringar som de gör med kontoren tror jag att de är bäst på att motivera själva, men de menar att förändringarna långsiktigt kommer att förbättra verksamheten. Från regeringens sida har vi haft en ambition om att fler av de statliga tjänsterna ska ligga utanför våra storstadsområden. Under förra mandatperioden blev det 2 000 fler arbetstillfällen i statlig verksamhet utanför våra storstadsregioner. Det ser jag som en stor framgång och början på ett arbete som vi gärna vill fortsätta, för det är naturligtvis viktigt att det finns arbete även med staten som arbetsgivare runt om i hela landet. Därutöver är det viktigt med en väl fungerande service. Servicekontoren innebär naturligtvis en möjlighet att ersätta de besök som sker hos direkt på kontoren. 8 (M): Jag skulle vilja rikta mig till de två andra partierna i januariöverenskommelsen, och Liberalerna. Uppenbarligen är det så att regeringen och finansministern inte tänker agera. Som min kollega antyder är det möjligt att det här sker i samförstånd genom underhandskontakter mellan regeringen och myndigheten. Men till de andra partierna inom ramen för januariöverenskommelsen, inte minst , vill jag säga att jag tycker att man ska besöka . Jag tycker att man ska besöka medarbetarna. Om man på allvar vill att hela ska leva får man nog sätta lite hårt mot hårt mot den här regeringen. Ni har inom ramen för januariöverenskommelsen gjort en överenskommelse som innebär att hela ska leva. Menar man det på allvar får man väl leva upp till det också. Att Socialdemokraterna inte ser värdet av att verksamheten ska finnas i hela är uppenbart av finansministerns inlägg i den här debatten. Finansministern vet mycket väl att regeringen styr myndigheterna och kan styra dem via regleringsbrev. Det har man gjort på andra områden. Man har till exempel inspirerat att skära ned kraftigt för funktionsnedsatta som är i behov av LSS. Det är klart att regeringen har möjlighet att styra sina myndigheter. Jag tycker också att finansministern ska provåka tåg till . Jag tycker att finansministern ska besöka de 16 medarbetarna i . Jag är helt säker på att kommunledningen kan göra ett bra program för finansministern, så att hon förstår signalvärdet av att staten överger viktiga orter i . Vi har en kommunledning som jobbar tillsammans dygnet runt för att se till att skapa en växande kommun och ett bra varumärke för . Men staten lämnar . Det är inte så man underlättar samhällsbygget ute i landet. 9 Finansminister (S): Staten lämnar inte . Det kommer att finnas en lång rad människor med statliga anställningar i även framöver. Jag åker såklart gärna till . Jag har varit där . Det är en vacker och fin stad som man mycket gärna besöker. Jag förstår naturligtvis den oro som finns hos många medarbetare som arbetar på och som kommer att påverkas av detta beslut. Att de moderata debattdeltagarna har ett genuint engagemang i frågan är jag säker på. Men jag kan också konstatera att varken i regeringsställning eller i opposition har agerat för att staten ska ta över och styra exakt hur kontorsstrukturen ska se ut. Det är nästan tragikomiskt att just skattekontoret i kommer upp. Det var ett beslut som fattades när det var som styrde landet. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2019/20:78 om avfallsförbränningsskatt och kraftvärmens konkurrenskraft 10 Finansminister (S): har frågat mig hur jag ser på kritiken mot avfallsförbränningsskatten och vad regeringen avser att göra för att inte försämra konkurrenskraften för kraftvärme i . Avfallsförbränningsskatten är en del av samarbetet mellan regeringspartierna, och Liberalerna. Den nya skatten ingår i arbetet med att nå de nationella klimatmålen och en mer resurseffektiv och giftfri avfallshantering i enlighet med avfallshierarkin. En skatt på förbränning av avfall visar även tydligt att avfallshierarkin ska följas och att det är nödvändigt med hög grad av materialåtervinning . Regeringen bedömer att skatten är en åtgärd som kan ge effekt , framför allt avseende klimatmålen. Det är angeläget att gå fram med åtgärder som kan ha effekt på lång sikt för att uppnå klimatmålet 2045. Regeringen kommer att ge i uppdrag att utvärdera skatten och dess effekter på bland annat avfallsflöden. Utvärderingen ska även beakta fjärrvärmens konkurrenskraft och en pålitlig el- och värmeförsörjning. Regeringen har i budgetpropositionen fastslagit att ett robust och tillförlitligt energisystem är en grundläggande förutsättning för ett modernt och väl fungerande samhälle. Det finns lokala utmaningar i elförsörjningen när till exempel städer växer och elbehovet ökar som en följd av ökad elektrifiering. Regeringen har därför gett ett antal länsstyrelser i uppdrag att utifrån ett lokalt och regionalt perspektiv kartlägga, analysera samt redovisa effektsituationen på regional och lokal nivå i respektive län. Regeringen har även gett i uppdrag att undersöka omfattningen av kapacitetsbrist i elnätet, utreda hur problematiken sett ut samt analysera förutsättningar och åtgärder kopplat till de problem som identifierats. 11 (SD):