prot · H60967 · 2019-03-26 00:00:00 — § 1 Återrapportering från Europeiska rådets möte 1 Statsminister (S): träffades EU:s ledare i . Mötet inleddes med den fråga som sedan kom att prägla mötet, nämligen diskussionerna om utträde ur EU. Diskussionerna pågick långt in . Inför mötet hade premiärminister ansökt om att utträdesdatumet skulle skjutas upp till , i stället för det tidigare datumet . bad hon om att EU skulle godkänna den så kallade Strasbourgöverenskommelsen, som bland annat klargör att EU:s avsikt inte är att den så kallade irländska reservlösningen ska bli permanent samt anger hur en tvist om tolkningen av reservlösningen ska hanteras. Europeiska rådets ordförande menade inför mötet att EU borde godkänna förlängningen, men endast på villkor att utträdesavtalet först godkänns av det brittiska underhuset. Återrapportering från Europeiska rådets möte Diskussionerna vid inleddes med att premiärminister redogjorde för sin syn på läget. Därefter övergick vi till att, inom kretsen av de 27 övriga medlemsstaterna, diskutera hur EU skulle förhålla sig till den brittiska ansökan. Även om vi i huvudsak var överens om EU:s linje fanns en hel del politiska och rättsliga frågor att ta ställning till. Till att börja med står helt enat bakom det utträdesavtal som både och den brittiska regeringen har godkänt. Avtalet är det bästa möjliga för såväl britterna som EU. EU har varit tillmötesgående i att försöka underlätta ett brittiskt godkännande, bland annat genom framtagandet av den så kallade Strasbourgöverenskommelsen, som nu också godkände. När det gäller förlängning av förhandlingsperioden fanns det i grunden en vilja att tillmötesgå premiärminister begäran, men med vissa justeringar med hänsyn till Europaparlamentsvalet. Vi enades därför om en förlängning till , förutsatt att det brittiska parlamentet godkänner utträdesavtalet. Datumet är satt med tanke på att premiärminister har varit tydlig med att inte kommer att anordna val till . Eftersom varje medlemsstat är skyldig att anordna sådana val måste lämna EU före Europavalen, som hålls mellan den 23 och . I annat fall skulle EU riskera ett läge där sammansättning inte uppfyller fördragets regler. Om underhuset skulle rösta ned utträdesavtalet en tredje gång förväntas den brittiska regeringen återkomma till med en indikation om vägen framåt. Denna överenskommelse slöts i efter det att den hade förankrats med den brittiska sidan. Även om det kan finnas en frustration över den utdragna processen har vi anledning att vara nöjda med detta resultat. Risken för att lämnar EU utan avtal redan nu undviks, och det ges lite mer tid att hitta en lösning om utträdesavtalet åter skulle röstas ned. ligger frågan helt i händerna på . som vi kommer att fortsätta att göra vad vi kan för att få till ett ordnat utträde intensifieras beredskapsplaneringen och förberedelserna för ett avtalslöst brexit. Regeringen och myndigheterna har förberett sig noga för ett sådant scenario och har beredskap att möta konsekvenserna. Vi hoppas naturligtvis fortfarande att det går att undvika en sådan situation. Återrapportering från Europeiska rådets möte inleddes med ett högtidlighållande av 25-årsjubileet för , med deltagande av statsministrarna från , och . Därefter behandlades resterande frågor på dagordningen. Vi hade en förberedande diskussion inför toppmötet mellan och , som ska äga rum . Frågor som rör diskuteras ju alltmer såväl i som i andra medlemsstater. Det är därför bra att EU:s stats- och regeringschefer nu fick tillfälle att diskutera hur vi på bästa sätt gemensamt förhåller oss till . Jag underströk vikten av att EU har en gemensam och bred hållning som omfattar såväl frihandel som freds- och säkerhetsfrågor och mänskliga rättigheter. Jag tog i samband med detta också upp frågan om . Diskussionen om är också nära kopplad till frågorna om jobb, tillväxt och konkurrenskraft, som också var på dagordningen. Det är glädjande att det inspel om den inre marknaden som jag hade gjort tillsammans med 16 likasinnade kollegor fick ett tydligt avtryck i slutsatserna. Det gemensamma initiativet handlar om övergång till en koldioxidsnål ekonomi, tjänstehandel, ett bättre genomförande och anpassning till den digitala utvecklingen. kan vi konstatera att det råder delvis olika syn på frågor om statsstöd och konkurrens. Vissa ser dessa regler som hinder för företagens möjligheter att växa och konkurrera globalt. Vi menar tvärtom att reglerna behövs för att säkra en fungerande inre marknad, något som är helt avgörande för industrins och alla företags konkurrenskraft. Regeringen kommer alltså att fortsätta att hålla dessa frågor högt på dagordningen och bidra till inriktningen för det fortsatta arbetet. Ett annat prioriterat område är naturligtvis klimatfrågorna. Inför mötet hade vi tillsammans med en grupp likasinnade drivit på för en ambitiös inriktning. Det resultat vi fick innebär ett bra avstamp, och vi kommer att fortsätta att driva på för ett så ambitiöst utfall som möjligt när återkommer till frågan om klimatet redan vid mötet . följde även upp det arbete som sker i syfte att motverka desinformation. Detta är aktuellt inte minst inför vårens Europaparlamentsval. Regeringen står bakom de åtgärder som har vidtagits för att stärka EU:s hantering av desinformation och stöder att frågan fortsatt är prioriterad. uppmärksammade slutligen att det är inledde sin olagliga annektering av . Det är viktigt att EU tydligt noterar detta och fortsätter att markera mot det ryska agerandet i . Återrapportering från Europeiska rådets möte Detta var återrapporteringen från mötet. 2 (M): Tack, statsministern, för återrapporten! Det har varit en lång resa med många diskussioner och förhandlingar för statsministern, där brexit har stått i fokus. Jag förstår att det var så även . Efter nästan varje återrapport har vi stått här och talat om brexit. ville vi inte spekulera om vad som skulle hända. Vi är såklart överens om att britterna inte ska krascha ut ur EU, för det vore det sämsta för britterna själva, för oss svenska medborgare och våra företag och för EU. Efter gårdagskvällens utveckling känner jag och alla andra såklart en viss oro. Jag gläds dock åt att vi från sida har stått enade kring att vi vill ha ett ordnat utträde. Jag hör att regeringen säger att den är redo för en hård brexit. Det tror jag, och jag är övertygad om att statsministern har gjort vad han har kunnat för att se till att det ska bli så ordnat som möjligt. En annan fråga som diskuterades, förutom brexit, är ju klimatförändringarna. Det är en fråga som är av sådan vidd och art att vi inte har tid och råd att inte göra de insatser som faktiskt ger störst skillnad. Det är viktigt att och EU inte bara för en politik som gör att utsläppen minskar snabbt, utan vi måste också visa andra att det går att förena omställningen med en fortsatt ekonomisk utveckling och stärkt konkurrenskraft. Som jag tog upp i när statsministern var där kan man läsa IPCC:s rapport från om att det finns olika scenarier, och i samtliga lyfts kärnkraften fram som en avgörande energikälla för att minska beroendet av kol. I den svenska ståndpunkten som vi beslutade om tillsammans med miljöministern för lyftes denna fråga också upp. Jag hörde vad statsministern svarade , men jag undrar om det var något annat land eller några andra medlemsstater som tog upp kärnkraften som en viktig del för att nå klimatmålen. 3 Statsminister (S): Jag tycker också att det känns väldigt bra att vi har en enighet om hur vi hanterar brexit. Det är en otroligt komplicerad process, och fortsättningen kommer att bli väldigt komplicerad. Även om det blir ett ordnat utträde är det mycket som ska hanteras. Om det skulle bli ett oordnat och avtalslöst utträde har vi en väldigt svår situation. Men vi försöker på alla sätt att bjuda till för att det ska bli ett ordnat utträde. Det är bra att vi i är eniga om detta. Jag kan säga att hela EU-27-gruppen är enig om att försöka, men det finns naturligtvis gränser. är bollen i knä. När det gäller klimatet diskuterades de olika energislagen inte specifikt. Jag ska inte säga att ingen nämnde kärnkraft eller andra energislag, men det är ingen sådan diskussion som vi är inne i. Diskussionen har legat mer på den nivå som slutsatserna visar på. Det finns en viss delad uppfattning mellan dem som vill gå väldigt långt fram – är med i det gänget och vill se till att vi hanterar detta snabbt och resolut – och dem som säger att vi har för stora problem framför oss och vill vara lite försiktigare i hur vi uttrycker oss. Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag tycker att det blev bra att det blev tydligt skrivet som förslaget också var, att det är en och en halv grad som vi siktar på. Det är den mer ambitiösa delen av , och det tycker jag är helt rätt. Då ska vi naturligtvis se till att EU ligger i framkant för att förverkliga det. Vi lyckades tidigarelägga diskussionen om detta i . Som jag sa i mitt anförande kommer frågan nu att tas upp igen. Syftet med detta är att vi ska hitta en gemensam strategi inför det att generalsekreteraren har sitt stora möte i om klimatfrågor. 4 (M): Tack, statsministern! Jag kan ändå inte låta bli att fortsätta undra om detta med kärnkraften. I slutsatserna nämner man ju under rubriken ”Jobb, tillväxt och konkurrenskraft” att man fortsättningsvis ska jobba med den långsiktiga visionen om EU:s industriella framtid. Jag har svårt att se hur man inte kan lyfta hållbarhetsfrågorna och energiförsörjningen utan att blanda in klimatfrågor och kärnkraft. Detta leder mig till en annan fråga med anledning av det som statsministern lyfte inför mötet . I slutsatserna finns en skrivning om att arbetet ska intensifieras, och det sa statsministern nu också. Vad är det som regeringen avser att göra för att intensifiera arbetet för att komma fram med en strategi till mötet ? 5 Statsminister (S): När det gäller det första är det precis korrekt som sägs. Den industriella utvecklingen och omställningen har, menar jag, alla möjligheter att gå hand i hand. Vi ligger längst fram. Därför tycker jag att det är bra att inte har drivit de här frågorna, för det innebär att vi nu kan vara i spetsen och säga att det går att kombinera en bra ekonomisk utveckling med att minska utsläppen. Inte minst vår koldioxidskatt är faktiskt ett föredöme. Flera länder börjar nu tala om att de också vill införa en koldioxidskatt. När det däremot gäller specifika energislag är ordningen den att EU inte bestämmer hur de olika länderna ska göra sin energimix, utan det bestämmer de själva. Jag tycker att det är bra, för vi har i en bred överenskommelse om hur vi ska hantera detta. Vad vi ska återkomma till är exakt den här typen av frågor: Hur kan vi minska utsläppen, se till att vara konkurrenskraftiga, ha bra ekonomisk utveckling och göra det med frihet för människor? 6 (SD): Tack, statsministern, för återrapporten! Frågan om har ju varit uppe på det här mötet. Hur vi i Europeiska unionen ska hantera de framtida relationerna med det landet kommer nog att vara en av våra största utrikespolitiska utmaningar. Vi är dock väldigt glada över att toppmötet med är på väg att bli av och denna fråga hamnar i fokus. rapporterade dock Reuters att kommissionen snart kommer att meddela att man inte kommer att föreslå någon europeisk lagstiftning för att hantera risken för kinesiskt spionage i europeisk infrastruktur. Kommissionen hänvisar i stället till den nya cybersäkerhetsakten, vilken tyvärr antagligen inte är tillräcklig för att hantera problemet. Återrapportering från Europeiska rådets möte Om detta stämmer ser det som mycket beklagligt. Det ligger dessutom i frågans natur att vad gäller cybersäkerhet kommer unionen inte att bli starkare än dess delar. Det är en kedja som inte är starkare än dess svagaste länk. Det finns enligt oss skäl att anta att samtliga EU-länder själva inte kommer att kunna hantera den här frågan på ett bra sätt. Jag vill därför fråga statsministern om han anser att det är lämpligt att EU släpper den här pucken och lämnar över ansvaret till medlemsländerna. 7 Statsminister (S): Vi är eniga om att vi måste ha ett samarbete för att mota den här typen av aktiviteter, om jag uttrycker mig så. Det är bra att nu också ser fördelarna med EU och inte längre vill ha ett utträde. Sedan kan detta hanteras både på EU-nivå och på nationell nivå. Det ska, menar jag, hanteras också på nationell nivå. Exakt vilken väg kommissionen väljer kan man diskutera, men vi är överens om att vi måste bli mycket bättre på att upptäcka och motverka cyberhot mot oss. Det är ställt utom allt tvivel, och det kommer vi också se till att göra både på EU-nivå och på nationell nivå. Vi får återkomma till vad detta innebär på EU-nivå, men det råder inget tvivel om att alla har intresse av att se till att vi ska vara så säkra som möjligt också i det här perspektivet. 8 (SD): Jag tackar statsministern så mycket för svaret. Mot bakgrund av att EU inte är villigt att ta ansvar i den här frågan faller ju ansvaret över på medlemsstaterna. Kan vi här i riksdag känna oss trygga med att den här regeringen kommer att ställa upp regler som ser till att utrustning från bolag som kan antas ha koppling till exempelvis kinesisk underrättelsetjänst inte kommer att bli en del av det svenska 5G-nätet? 9 Statsminister (S): var det svenska 5G-nätet inte uppe till behandling vid . Det här är ändå en avrapportering från . Men jag kan ändå säga till att regeringen arbetar mycket systematiskt med alla typer av säkerhetsfrågor, inklusive denna. Det innebär att vi också förstärker lagstiftningen på ett antal områden. Vi förstärker verktygen för att upptäcka det som vi behöver göra, men det är kanske en annan debatt. 10 (C): Tack så mycket för rapporten, statsministern! Inför mötet var det ett läge som gällde i det brittiska parlamentet, och ett annat läge gällde när ni hade toppmötet. är det ett nytt läge som gäller. Det är under ständig förändring, och det är svårt att spekulera i vad som händer och vad det ska bli av detta. Återrapportering från Europeiska rådets möte I återrapporten beskriver statsministern att hotet om en hård krasch ut nu är avvärjt. Men det känns som om det är osäkert och tveksamt om det är avvärjt totalt sett, tvärtom. Det är lite fördröjt. Hur gick diskussionerna på Europeiska rådets möte? Vad kan man påverka, eller vad kan man göra för att de ska hantera bollen rätt? Det är precis som statsministern säger: De har bollen. Men för alla är det värdefullt om det kan bli ett bra avslut. Finns det någonting som pågår bakom kulisserna? Det är den ena delen. Den andra delen är kopplad till klimatet. Jag hade en fråga när du var hos oss i . Den var kopplad till detta med att driva på för nettonollutsläpp. Statsministern beskrev att har drivit den frågan men att man inte har fått gehör för att föra fram detta, till 2050, i dokumenten. Vilka länder är det som sätter sig på tvären? Finns det någon plan för hur kan agera mellan dessa toppmöten för att flytta fram positionerna och få fler att vara på spåret, så att vi kan få en enighet även kring dessa frågor? 11 Statsminister (S): Tack, , för frågorna! Först gäller det brexit. Precis som beskrivs är detta väldigt svårt att veta, för det är en sådan otrolig spänning i frågan i , vilket är naturligt. Frågan är svår. Senast hörde vi de kanske mest tydliga brexitörerna säga att endera är det ett avtal och utträde eller så är det ingen brexit. Vi vet att en klar majoritet i underhuset inte vill ha ett avtalslöst utträde, utan de vill på något sätt se till att få ett avtal. Och är det dessa två parametrar och en majoritet som inte vill ha det avtalslöst får det bli något annat. Men det är faktiskt väldigt svårt att spekulera i detta. Det är helt korrekt att det inte är avgjort bara för att vi har undvikit avgörandet nu . Det kan fortfarande bli så här. Ett sätt att visa detta är datumet, . Det är satt för att självt har sagt att man senast då måste ge besked om huruvida man vill ordna ett val till , helt enkelt. Man har fram till dess att fundera över: Vad är den andra vägen? Det inkluderar en möjlighet att faktiskt säga: Då ordnar vi ett EU-parlamentsval, och då blir vi kvar . Det är ett sätt för oss att visa att vi är beredda att vara pragmatiska. När det gäller klimatet har vi försökt göra detta inför mötet, och andra like-minded uttryckte samma sak under mötet. Men det är stopp. Det går inte att komma överens om just den frågan. Det är framför allt Visegrádländerna som är emot. De vill inte sätta upp detta. Jag tycker fortfarande att det är bra att vi har uttryckt 1,5-gradersmålet. Jag tror att det är bättre om vi nu fortsätter att ta upp fler av frågorna i rådet och inte i , för då har vi fler möjligheter att få majoritetsbeslut. 12 (C): Det är intressant att se vad de landar i. En positiv konsekvens, om man kan uttrycka det så, av detta med brexit är att det blir tydligt för men också för alla andra länder vad det faktiskt innebär att vara med och att inte vara med. Det är väl en av de saker som man ändå kan sätta upp på pluslistan i den här diskussionen, även om jag tror att vi hade kunnat vara utan detta. Återrapportering från Europeiska rådets möte Men om de lämnar besked före kommer alltså hela Europeiska unionen att vara beredd att låta dem ordna val till . Det finns en beredskap för att det är möjligt. är det datum då beskedet måste ges hemåt men även till EU, gissar jag. Jag kommer tillbaka till klimatfrågan. Vad är det för hinder? Att man har stora kolgruvor och liknande förstår jag. Men finns det något vi kan göra för att stärka utvecklingen? 13 Statsminister (S): Först gäller det brexit. Ja, det finns en beredskap. Om är medlem , när valen påbörjas, måste man hålla EU-parlamentsval. Och har själv sagt att man måste besluta om detta för att hinna med sin process. Det är därför just står där. De har den möjligheten, men då innebär det att de vill ha en förlängning av något slag. Då har vi sagt att vi är redo, just för att vi vill hitta alla möjliga sätt, så att det inte ska bli ett oordnat utträde. Men bollen ligger nu hos . Sedan gäller det hinder för nettonollutsläppsskrivningen. Man säger: Vi har så pass mycket kvar att göra. Vi kommer inte att hinna. Det blir för dyrt och så vidare. Här gäller det att försöka hjälpas åt och att få så många idéer som möjligt för att få ned utsläppen, för det är fortfarande en och en halv grad som gäller. 14 (V): Tack, statsministern, för redogörelsen från ! Slutsatserna är som ofta en blandning av olika saker. Det är kanske inte riktigt en kioskvältare, utan det är rätt allmänna formuleringar. Det gäller inte minst på klimatområdet, där man talar om att uppfylla som ingenting tyder på att EU är på väg att göra det. Det krävs betydande skärpningar av politiken. Vi hade gärna sett att man hade klargjort att EU:s egna subventioner till fossil industri och till annan klimatförstörande verksamhet skulle upphöra och att man skulle omorientera Europeiska investeringsbanken till att sluta ge lån till fossilinvesteringar och i stället ge lån till en grön investeringsbank. Det är någonting som länderna behöver i sin omställning. Vi hade också gärna sett att EU:s egen verksamhet hade setts över så att man inte bidrar till så stora utsläpp. Men det finns kanske möjlighet att ta upp det . När det gäller uppskattar vi att statsministern lyfter fram fallet . Det är viktigt att insistera på att göra det. Vi hoppas att det också innebär att hans fall kommer att lyftas fram inom ramen för det kommande toppmötet, så att man sätter EU:s kraft bakom de orden. Då kommer jag till frågan om brexit. Det är inte så förtroendeingivande att se den brittiska regeringens agerande. Det är lite som att se en bil komma in i en kurva i för hög hastighet och få sladd. Man vet inte hur detta kommer att sluta. Problemet är att det berör väldigt många människors vardag, inte minst alla de tusentals britter som kanske bor och arbetar och har sina familjer i . De är bekymrade för vad detta innebär för deras möjligheter att leva och arbeta här under reglerade förhållanden. Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag skulle bara vilja försäkra mig om att statsministern är säker på att de förberedelser som finns innebär att britter som bor i kan vara lugna över att detta kommer att lösas även om man inte får ett utträdesavtal. 15 Statsminister (S): Först gäller det slutsatserna. De kanske aldrig kan betraktas som kioskvältare, men det beror väl på att Europeiska rådets uppgift är att ange en riktning på ett antal områden. Jag menar ändå att det är väldigt tydligt att det är just en och en halv grad som gäller, inte två grader. Det är den tuffare vinklingen av . Jag tycker att det är helt rätt att vi har fått det dit. Vi hade gärna velat ha in nettonollutsläpp men, som jag redovisade tidigare, fick vi inte in det. Sedan gäller det fortsättningen på detta. Det är viktigt att se den helheten. Det är inte bara som ska diskutera den frågan. Det ska också vidare till just rådet. Vad blir slutsatserna vad gäller både ECB och den egna verksamheten? Låt oss driva på för en så offensiv hållning som möjligt. Då har vi större möjligheter att få igenom det i rådet än i . Detta får inte ses som någon slutpunkt, utan det är en deletapp. gäller det att driva det vidare för att vi ska få ett så brett genomslag som möjligt, så att vi faktiskt kan leverera en och en halv grad. Sedan gäller det . Ja, jag tog upp . Jag håller fast vid den princip vi har haft tidigare: att det gäller att göra detta på bästa möjliga sätt för den berörda personen i varje givet fall. Men det är ingen tvekan om att EU-institutionen liksom enskilda medlemsstater i EU har hjälpt i just detta fall, och det kommer att fortsätta. Sedan gäller det brexit. Ja, regeringen gör ett antal olika förberedelser. Det gäller inte minst, naturligtvis, medborgarna. Något av det viktigaste har varit att de svenska medborgare som finns i – det är ungefär 100 000 – inte helt plötsligt ska ställas på bar backe i en stor osäkerhet. Motsvarande gäller naturligtvis för brittiska medborgare i . Vi förbereder för båda de alternativen så att det ska bli så bra och så säkert som möjligt. 16 (V): Tack, statsministern, för svaret! Jag uppskattar verkligen ambitionen att se till att de enskilda svenskarna i eller britterna i inte drabbas av den brittiska regeringens oförmåga att lösa det här. Jag tror att det är viktigt också för den framtida relationen mellan och . När det gäller klimatfrågan är det gott och väl att 1,5-gradersmålet finns där. Det har absolut sin betydelse. Men det finns ett problem i både EU och , och det är att vi vet att även om vi skriver det där så är det inte dit vi är på väg. Vi är inte på väg dit i EU, och vi är inte på väg dit i . För att klara det krävs betydligt mer kraftfulla åtgärder än , och det är där problemen startar. Då kan man inte ha en europeisk investeringsbank som lånar ut miljarder till fossilinvesteringar. kan inte bygga ut , och vi kan inte bygga en fossilgasterminal i . Det är alltså handling som behövs, och här menar jag att borde gå i bräschen och kräva dessa grundläggande förändringar som jag faktiskt tror att vi kan klara. 17 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte går i bräschen. är nog det land som både de facto har agerat tydligast och mest – tillsammans med likasinnade, ska sägas – och som i EU-kretsen betraktas som ett av de länder eller kanske det land som ligger allra främst i klimatpolitiken. Det ska vi vara stolta över. Det är alltså inte något som vi ska göra utan något som vi redan gör, och där ska vi vara kvar. Jag delar uppfattningen att diskussionen om vad vi gör mer konkret måste fortsätta. Men val av exakta verktyg kommer inte att vara en diskussion för , utan det ska någon annan besluta om. Det är rätt och har betydelse att ändå har gett den här inriktningen. Det är som sagt inte alltid lätt att få med alla länder på den här typen av frågor, men har vi det skrivet. Låt oss använda oss av det och göra det så offensivt som möjligt.