prot · H60971 · 2019-04-02 00:00:00 — har det från håll låtit som att lösningen på detta bara är att släppa fram kommunala lantmäterier – alla som vill ska kunna göra det här. Det är en väg som jag vill varna för. Som jag var inne på i mitt förra inlägg krävs kompetens för detta. Det krävs att man har kunskap och förmåga för att hantera dessa ganska komplicerade ärenden. Som själv vidgår har de kommunala lantmäterierna inte något bättre track record än vad den statliga lantmäteriverksamheten har. Tvärtom har många kommunala lantmäterimyndigheter också väldigt långa handläggningstider. Statskontoret är väldigt tydligt i sin analys: Om denna uppdelning skulle fördjupas ännu mer skulle det bli ännu mer konkurrens om en redan bristfällig kompetens. Det finns för få personer som har utbildats till lantmätare, och det är en tydlig flaskhals som vi fortfarande kämpar med. Jag vill också varna för att ställa krav på åtgärder utan att först ha en analys som pekar på var problemen egentligen finns. En sådan analys har vi begärt från Lantmäteriet, och den kommer att komma under . Vi rullar alltså inte tummarna och väntar, utan vi har ställt krav på Lantmäteriet om en redovisning. Då får vi ett bättre underlag för att sedan kunna ta ytterligare steg och göra det som är relevant för att nå målet om att korta ned handläggningstiderna. Det är ju inte någon som tjänar på att vi riktar in massor med resurser på fel områden och inte löser problemet. Vi måste veta vad vi gör när vi vidtar åtgärder. pekar i sitt anförande också på hur man har prioriterat för att först kunna behandla de allra viktigaste ärendena, som har väntat alldeles för länge på sin tur. Det är ett exempel på hur man kan arbeta inom myndigheten med att ta itu med problemen. Självklart delar jag uppfattning att digitalisering inte är något slags trollspö som löser alla utmaningar. Det har inte heller regeringen eller myndigheten själv hävdat. Däremot ska man inte förminska digitaliseringen som verktyg för att kunna effektivisera och korta handläggningstider och arbeta effektivare . Där har vi ett gediget arbete som pågår med att resurssätta och se till att man hittar nya rutiner och nya vägar att använda digitaliseringens möjligheter för att modernisera fastighetsbildningen i . Jag tror att det kommer att visa sig vara en väldigt viktig och bra prioritering för att få en effektivare lantmäterimyndighet men också för att korta de tider man behöver vänta på att få sitt ärende behandlat. Däremot tycker jag att lite grann undviker någonting som jag betraktar som en viktig kärna, nämligen utbildningssystemet och tillgången till kompetens. Det är svårt att bedriva lantmäteriverksamhet utan lantmätare. Vi har tyvärr för få som har utbildat sig på det området. Vi har en tydlig brist på kompetens. Det krävs satsningar på att få fram framtidens lantmätare för att kunna hantera det här problemet på lång sikt. Med tanke på att man från sida i interpellation efter interpellation lyfter fram det här problemet och kräver handling och åtgärder tycker jag att det är en märklig prioritering att man i den budget som man har lagt på bord och som har röstats igenom tydligt prioriterat ned utbildningen för lantmätare och i samhällsbyggnad. Där tycker jag väl att ord och handling lite grann står emot varandra. Det är en prioritering som jag inte har förståelse för, om man är angelägen om att korta handläggningstiderna på lantmäterierna. 32 (M): Självklart behövs det kompetens, och självklart finns det trånga sektorer. Jag har inte för avsikt att underminera något och påstå att det här inte är viktiga funktioner som kräver hög kompetens och utbildning. Det ser ju ut så här i en del andra branscher också. Det behöver man komma till rätta med. Men det är också så att det finns sådana som har lyckats hålla nere handläggningstiderna. Hur jobbar de? Jobbar de på ett annat sätt? Måste man vara lantmätare för att ha hela hanteringen, eller finns det delar av detta som man kan lägga på andra yrkesgrupper, där det är lätt att få tag på personal? Organisation kan ibland lösa saker på ett sätt som inte kompetens snabbt kan göra. Det duger alltså inte riktigt att bara skylla på det. Det är även inom en del andra yrken så att det inte finns hur många som helst av dem med den högsta kompetensen. Då får man se över vilka funktioner de måste sköta. Man ska hushålla med resurserna på ett bra sätt. Självklart är det viktigt att göra en analys. Ingen är gladare än jag om ministern går till handling. Får vi se någonting hända eller är det bra. Man ska aldrig vidta åtgärder utan att ha tänkt till ordentligt. Men jag skulle också vilja att man redovisade hur det ser ut med väntetiderna. Om svenska folket ser att det ser ut så här i vissa kommuner kommer man att öka trycket. Det är som med taxichaufförer och andra funktioner i vårt samhälle – får man ta del av vad de icke nöjda kunderna känner kommer det att öka trycket. Jag tror att de allra flesta vill göra ett bra jobb. Ser man att man är sämst i klassen försöker man jobba på det. Det behövs lite mer jämförelser och lite mer tryck ut i organisationen. Ministern kan inte sköta hela jobbet själv. 33 Statsrådet (MP): När det gäller jämförelser och statistik har vi gjort ett gediget arbete och fått fram betydligt bättre underlag. Vi kan konstatera att kommunala lantmäterimyndigheter i , , , , , , , , , och har längre genomsnittliga handläggningstider än vad den statliga lantmäterimyndigheten har. I det sammanhanget gäller det också att hålla reda på att det är ganska olika verksamheter vi pratar om. man studerade handlade det statliga Lantmäteriet 3 200 ärenden, medan handlade 8. Det är alltså ganska olika dimensioner vi pratar om. Men det behövs också kompetens. Det går inte att komma ifrån att det är en flaskhals. Där har Lantmäteriet lyckats arbeta effektivare än de kommunala lantmäterimyndigheterna. Lantmäteriet har av alla handläggare, men hanterar av alla ärenden. Det är alltså så att man är effektivare per lantmätare. Vi behöver jobba med många olika åtgärder. Vi har vidtagit många åtgärder för att få en bättre styrelse. Vi har en ny generaldirektör, som har förmåga att ta tag i de problem som uppstått. Vi har också gett många uppdrag. Det kommer att levereras förslag på vad som kan göras för att kunna korta handläggningstiderna framöver med tanke på var de stora problemen finns. Utbildning har jag varit inne på. Det kommer att vara viktigt att vi tar vara på den kompetens som finns. Exempelvis kommer det till vårt land människor som har utbildning inom det här området. Att kunna ta till vara deras kompetens och få användning för den i tror jag kan vara en viktig lösning. Men vi behöver också hitta nya vägar och nya metoder att arbeta. Där är digitaliseringen och öppna geodata en väg för att ytterligare effektivisera lantmäteriverksamheten i . Detta är en högt prioriterad fråga för regeringen. Vi arbetar oförtrutet för att med alla medel korta handläggningstiderna, som är alltför långa. Där delar jag uppfattning. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2018/19:137 om rättsstatens principer i 34 Statsrådet (S): har frågat utrikesministern om regerings agerande ligger i linje med Europeiska unionens värderingar och artikel 2 i fördraget samt vilka åtgärder hon annars avser att vidta. Frågan har överlämnats till mig. Regeringen verkar för att alla medlemsstater i unionen ska respektera och upprätthålla EU:s gemensamma värderingar. Regeringen ser med oro på utvecklingen på rättsstatsområdet på flera håll i EU och för en dialog med berörda medlemsstater om vikten av att respektera grundläggande fri- och rättigheter och rättsstatens principer. samarbetar också med en krets av likasinnade medlemsstater för att göra EU:s åtgärder mer effektiva. stöder de pågående varningsförfaranden som och initierat enligt artikel 7.1 i och har även intervenerat vid till stöd för i mål om rättstatsfrågor mot . När det gäller utveckling gällande reformer av rättsväsendet och kampen mot korruption står landet sedan EU-inträdet 2007 under övervakning från , vilket var ett villkor för landets medlemskap i . av framsteg efter inträdet har utvecklingen vänt i landet. Flera kontroversiella lagändringar som bland annat befaras undergräva rättsväsendets oberoende och försvåra kampen mot korruption har drivits igenom. Ytterligare andra ligger som förslag för slutbehandling i parlamentet. Lagändringarna har rönt såväl inhemsk som internationell kritik, bland annat från och från . I den senaste rapporten från övervakningsmekanism CVM formulerades skarp kritik mot , som uppmanades agera för att vända den negativa utvecklingen. Den rumänska regeringen har avvisat denna kritik och fortsätter att driva igenom lagändringarna. spelar en aktiv roll i de diskussioner om dessa frågor som förs i och verkar för att EU ska uppmana att värna rättsstatens principer och antikorruptionsarbetet. Vi välkomnar de framsteg som tidigare skett i , men är tydliga med att landets reformarbete måste fortsätta och att övervakning inte kan avslutas förrän har uppfyllt de kriterier som satt upp. Dessa budskap framförs också till rumänska företrädare. Regeringen kommer att fortsätta att hävda att EU:s grundläggande värden inte är förhandlingsbara och att alla medlemsstater måste leva upp till sina åtaganden enligt såväl EU:s som och regelverk. 35 (SD): När tidningen rankade EU:s länder efter ett demokratiindex hamnade allra sist. Efter att socialdemokrater tog makten började de driva igenom lagförslag som i praktiken legaliserar korruption och ger regeringen en ökad möjlighet att tillsätta och avsätta domare. En bidragande orsak till detta är antagligen att Socialdemokratiska partiets partiordförande och de facto premiärminister personligen är misstänkt för att ha förskingrat ur EU-budgeten. Han har också pekats ut som ledaren för ett brottssyndikat av landets särskilda korruptionsåklagare. dömdes Dragnea till fängelse för valfusk, och senare dömdes han i ytterligare ett korruptionsmål till fängelse. Det är osäkert om han kommer att avtjäna något av de straffen. sparkade därefter chefen för den särskilda korruptionsåklagaren . försöker också stoppa samma person från att bli ordförande för åklagarmyndighet, vilket säger en del om hur illa situationen är. Efter att dokument relaterade till den härvan läckte till en grupp grävande journalister svarade socialdemokraterna med att hota journalisterna med i böter enligt EU:s dataskyddsförordning. försökte samma socialdemokrater förbjuda oppositionspartier från att delta i valet till . Det ser med andra ord ut som att den demokratiska situationen i är minst sagt ansträngd. Kommissionen genomför också en granskning av inom den så kallade samarbets- och kontrollmekanismen. I en uppföljningsrapport påpekar kommissionen att även om vissa framsteg gjorts går utvecklingen vad gäller korruption och rättsstatens principer bakåt. Bland annat noterade kommissionen att ny lagstiftning försvårar garantierna för rättsväsendets oberoende. Ändringar av lagarna om rättsväsendet har exempelvis försvagat Högsta rättsrådet och den rumänske presidentens roll i förfarandet för utnämning av högt uppsatta åklagare. Påtryckningar mot den särskilda korruptionsåklagaren bedöms ha skadat dennes oberoende. Regeringen har också antagit en ny undantagsförordning för att ändra tjänstetidskraven hos korruptionsåklagaren, vilket kan få ytterligare negativa konsekvenser för dennes operativa kapacitet. Allt detta har skapat oro angående institutionernas fortsatta förmåga att åstadkomma resultat i kampen mot korruption i landet. Det är uppenbart att statsrådet känner till situationen i . Jag tror faktiskt att är ärlig när den uttrycker sin oro för situationen där. Men statsrådet väljer ändå att på något sätt ducka för frågan som jag ställer i interpellationen. Själva kärnan i frågan handlar om huruvida anser att regerings agerande är i enlighet med artikel 2 i fördraget. Det är vad jag vill ha ett svar på. 36 Statsrådet (S): Det är allvarliga anklagelser som riktas mot den rumänska regeringen. Många av de saker som redovisar här är oroande. Det är också sådant som har tagit fasta på. Det har skett med utgångspunkt från vad som står i artikel 2 i . Man hade inte behövt vara så oroad och bekymrad över utvecklingen om man inte hade befarat att det skulle komma att strida mot den artikeln. Det är ett arbete som ska fortsätta. Jag har själv hört från att han inte är nöjd med det sätt på vilket den rumänska regeringen har uppfyllt de rekommendationer som utfärdats. Man har också lagt till lista efter lista med rekommendationer till den rumänska regeringen. Vi förväntar oss att den rumänska regeringen ska lyssna noga på vad kommissionen säger men också lyssna på den stora grupp av likasinnade länder som pekar på allt fler instrument som vi kan använda för att komma till rätta med brott mot rättsstatens principer. Det är inte bara det förfarande som gäller och . Vi har också förfarandena enligt artikel 7 i förhållande till och som är bekanta. Vi har en ny tanke som har lanserats i EU-kretsen om att ha ett slags gemensamt granskningsförfarande där varje medlemsstat i unionen skulle få visa hur man uppfyller rättsstatens principer. Sedan finns det ett förslag från kommissionen inför det budgetarbete som just nu pågår. De länder som inte fullt ut respekterar rättsstatens principer ska inte heller fullt ut få ta emot lika mycket bidrag från EU-budgeten som de annars skulle ha fått. Det visar på allvaret i den här frågan. 37 (SD): Återigen är det uppenbart så att statsrådet känner till och är oroad över situationen. Jag tänkte bara kort påminna om vad som faktiskt står i artikel 2. ”Unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män.” Om man tar på sig juristhatten lite grann ser man direkt att det är en paragraf som inte kan tillämpas på ett direkt juridiskt sätt därför att den är alldeles för luddigt skriven. Den är för vid och ger utrymme för alldeles för mycket tolkning. Jag kan på något sätt förstå att det är svårt att svara på frågan om en viss medlemsstats agerande faller inom ramen för detta eller inte. De här begreppen kan tolkas på väldigt många olika sätt. Det är också viktigt att komma ihåg att de länder som det ofta är frågan om när man talar om att vissa länder inte sköter den offentliga förvaltningen på ett perfekt sätt är nya medlemsstater. Den process som pågår innan en medlemsstat upptas har varit alldeles för slapp. Unionen ställer alldeles för låga krav på nya medlemsstater. Det kan vara någonting att ta med sig nu när unionen är på väg att uppta länder som till exempel eller i en inte alltför avlägsen framtid. Det som jag dock saknar är ett rakt svar på den fråga som jag återigen måste påpeka är kärnan i interpellationen. Det gäller huruvida agerande ligger inom ramen för artikel 2 eller inte. Den frågan är i någon mån digital. Antingen anser regeringen att agerandet gör det eller så anser regeringen att det inte gör det. Att påpeka att det pågår ett antal processer för att utvärdera , eller andra länder är naturligtvis bra i och för sig. Men det är inte den frågan som jag ställer i interpellationen. Interpellationen handlar om huruvida den här regeringen anser att agerande ligger i linje med artikel 2 eller huruvida bryter mot artikel 2. Det skulle jag vilja ha ett rakt svar på. 38 Statsrådet (S): Jag tror att jag ganska tydligt både i det inledande svaret och i mitt första inlägg gjorde klart att den ser mycket allvarligt på de brister när det gäller respekt för rättsstatens principer som finns i . Därmed anser jag att jag har svarat på frågan. Här finns en tydlig kritik mot maktmissbruk, korruption och hur man har skaffat sig ett politiskt inflytande över rättsväsendet. Det handlar om hur man har motarbetat , som nämnde, när hon sökte uppdraget som chef för åklagarmyndigheten. Det är en kritik som vi framför till de länder där det finns anledning att göra det oberoende av vilket parti som sitter i regeringsställning. 39 (SD): Se allvarligt på situationen gör vi alla. Att uttrycka tydlig kritik är i och för sig bra. Men det är fortfarande inte det som interpellationen handlar om. Det som vi vill ha ett rakt svar på är en ja-eller-nej-fråga. Anser regeringen att agerande ligger inom ramen för artikel 2 eller anser regeringen att det inte gör det? Det är en väldigt enkel fråga. Det borde statsrådet kunna svara på, tycker jag. Vad gäller hela processen och det faktum att statsrådet vägrar att svara på frågan pekar lite grann på att det finns en dubbel måttstock inom unionen. Man tillämpar helt enkelt en regelbok för socialdemokrater och en annan regelbok för icke-socialdemokrater. Det blir ganska uppenbart, och jag ser väldigt allvarligt på det. När man diskuterar frågor om rättsstatens principer finns det ytterligare en princip som är bra att komma ihåg. Det är att lika fall ska behandlas lika. Det är viktigt att komma ihåg. Jag skulle gärna vilja att statsrådet svarade nu i det sista inlägget. Anser han att agerande ligger inom artikel 2 eller inte? Det är väldigt enkelt. Det är en fråga om ja eller nej. 40 Statsrådet (S): Jag vill upprepa vad jag sa alldeles till : Vi har vår uppfattning i de här frågorna oberoende av vilket parti som sitter i regeringsställning. ifrågasatte att vi bedömer olika länder lika och menade att det är beroende av vilket parti som sitter vid styret. Detta är inte korrekt. Vi har inte dubbla måttstockar på det sättet. Jag kan upprepa vad jag sa tidigare när det gäller artikel 2. Den anser att det är uppenbart att den rumänska regeringen inte respekterar det som är så tydligt uttryckt i artikel 2 om att respektera rättsstatens principer. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2018/19:69 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i 2018/19:85 Vissa ändringar som gäller PKU-biobanken 2018/19:86 Datalagring vid brottsbekämpning – anpassningar till 2018/19:91 Anställningsskyddet förlängs tills arbetstagaren fyllt 69 2018/19:93 Skydd för beteckningar som omfattas av EU:s handelsavtal med 2018/19:84 rekommendation om sysselsättning och anständigt arbete för fred och motståndskraft 2018/19:87 om statens vägledning av tillsyn Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående propositioner och skrivelser skulle förlängas till och med . med anledning av prop. 2018/19:73 Extra ändringsbudget – Sänkt mervärdesskatt på elektroniska publikationer 2018/19:3051 av och (M, KD) med anledning av skr. 2018/19:115 Verksamheten i Europeiska unionen 2018/19:3050 av m.fl. (V) 2018/19:3052 av m.fl. (SD) § 15 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2018/19:165 Barn som förs utomlands för äktenskap av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:166 IS folkmord och erkännande av seyfo av (KD) till utrikesminister (S) 2018/19:167 Felaktiga utbetalningar från a-kassan av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2018/19:168 Missförhållanden i kycklingindustrin av (V) till statsrådet (S) av (SD) till statsrådet (MP) § 16 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2018/19:466 Tillträdesförbud till butiker av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) av (S) till statsrådet (S) av (M) till utrikesminister (S) 2018/19:469 Bonus–malus-reglerna och den nya mätmetoden WLTP av (M) till finansminister (S) 2018/19:470 Ändring i utlänningslagen av (M) till justitie- och migrationsminister (S) § 17 Anmälan om skriftligt svar på fråga Skriftligt svar på följande fråga hade kommit in: 2018/19:440 Arbetskraftsinvandring av (V) till justitie- och migrationsminister (S) § 18 Kammaren åtskildes . av tredje vice talmannen från dess början till och med § 12 anf. 28 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 3 Anmälan om kompletteringsval § 4 Anmälan om ersättare för gruppledare för partigrupp § 5 Meddelande om frågestund § 6 Anmälan om subsidiaritetsprövning § 7 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 8 Ärenden för bordläggning § 9 Svar på interpellation 2018/19:123 om inför valet 1 Utrikesminister (S) 2 AMINEH KAKABAVEH (V) 3 Utrikesminister (S) 4 AMINEH KAKABAVEH (V) 5 Utrikesminister (S) 6 AMINEH KAKABAVEH (V) 7 Utrikesminister (S) § 10 Svar på interpellation 2018/19:129 om och den internationella feministiska kampen 8 Utrikesminister (S) 9 AMINEH KAKABAVEH (V) 10 (S) 11 Utrikesminister (S) 12 AMINEH KAKABAVEH (V) 13 (S) 14 Utrikesminister (S) 15 AMINEH KAKABAVEH (V) 16 Utrikesminister (S) § 11 Svar på interpellation 2018/19:130 om iranska kvinnor 17 Utrikesminister (S) 18 AMINEH KAKABAVEH (V) 19 TREDJE VICE TALMANNEN 20 (S) 21 Utrikesminister (S) 22 AMINEH KAKABAVEH (V) 23 (S) 24 Utrikesminister (S) 25 AMINEH KAKABAVEH (V) 26 Utrikesminister (S) § 12 Svar på interpellation 2018/19:133 om lantmäteriernas funktion 27 Statsrådet (MP) 28 (M) 29 Statsrådet (MP) 30 (M) 31 Statsrådet (MP) 32 (M) 33 Statsrådet (MP) § 13 Svar på interpellation 2018/19:137 om rättsstatens principer i 34 Statsrådet (S) 35 (SD) 36 Statsrådet (S) 37 (SD) 38 Statsrådet (S) 39 (SD) 40 Statsrådet (S) § 14 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid § 15 Anmälan om interpellationer § 16 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 17 Anmälan om skriftligt svar på fråga § 18 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2019