prot · H70953 · 2019-12-17 00:00:00 — Då kan vi ge de växande företagen som jag träffat en chans att anställa fler. Då kan vi ha en riktig arbetslinje i framöver. Men då kan man inte svaja hit och dit i varje liten populistisk vindpust. Då kan man inte slinka ned i diket utan att komma med alternativa förslag. Då krävs det mod. Det är ett mod som vi måste kunna visa, för vi kan inte lämna de arbetslösa i sticket. 135 (MP): Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsför-säkringen utvärderar den ekonomiska utvecklingen i alla EU:s länder. I årets rapport konstateras att den svenska arbetsmarknaden är stark. Vi har störst andel sysselsatta i EU, och den svenska modellen lyfts fram som ett föredöme av . Arbetslösheten har sjunkit markant, även ungdomsarbetslösheten, och könsskillnaderna på svensk arbetsmarknad är bland de lägsta i . Sysselsättningsgraden totalt i är . Inget annat EU-land har under detta millenium haft så hög sysselsättningsgrad. Vi har mycket att vara stolta över, men självklart finns det också stora och allvarliga problem. Vi lämnar nu en högkonjunktur bakom oss och ekonomin mattas av av stark tillväxt. En stor utmaning är , och kommer att vara framöver, att många företag och många aktörer i den offentliga sektorn har svårt att hitta rätt kompetens. Detta är ett område där vi kommer att behöva arbeta mycket hårt , inte minst om vi ska se till att offentlig sektor klarar att leverera samhällsservice till hela landet. Arbetsmarknaden förändras snabbt. Digitalisering, automatisering och globalisering gör att jobb kommer att försvinna eller förändras. Därför måste vi satsa på människors kompetensutveckling genom hela livet. En annan oerhört viktig utmaning är att sänka trösklarna in till arbetsmarknaden för de grupper som står långt ifrån ett arbete. har många människor flytt till från hot, våld och krig för att söka sig en bättre framtid här. är det upp till oss alla att skapa förutsättningarna för dem att integreras i och på vår arbetsmarknad. Sammantaget föreslår regeringen för att fler ska rustas för arbete och för bättre integration, en fortsatt utbyggnad av och en aktiv näringspolitik. Avslutningsvis vill jag lyfta fram satsningen på utvecklingstid i denna budget. Det är en av många satsningar som görs för att möta framtidens kompetens och försörjningsbehov. Med en arbetsmarknad i stark förändring är det vårt ansvar att erbjuda många människor möjlighet att skaffa sig kunskap mitt i arbetslivet och kunna ta ett steg åt sidan. En stillastående arbetsmarknad är det sista ekonomi behöver, och därför är detta en satsning i tiden. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 136 (M) replik: En miljöpartist i arbetsmarknadspolitiken är lite som en ateist på biskopsbänken. Vi diskuterar utifrån helt skilda förutsättningar, och ärligt talat undrar jag vilken verklighet lever i. Precis på slutet kom in på utvecklingsåret, alltså den enskilt största arbetsmarknadspolitiska satsning som denna regering gör, till en kostnad av 1 miljard. får vi höra att detta görs för att underlätta omställningen på arbetsmarknaden och framför allt för att fylla upp landets bristyrken. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsför-säkringen Jag har ett antal gånger frågat exempelvis arbetsmarknadsministern och aldrig fått något svar på de uppenbara frågorna. Om det nu handlar om att fylla upp bristyrken, kan då räkna upp alla de bristyrken som man kan fullfölja en utbildning till inom utvecklingsårets tidsutdräkt, det vill säga ? Kan ge alla de exemplen? Vi har inte fått ett enda exempel på ett bristyrke där man kan utbildas på . Men jag ser fram emot de svar jag får . Om det nu handlar om att fylla upp bristyrken, för det var så vice statsminister motiverade det, varför finns det inte en enda inriktning på bristyrken i regeringens förslag om utvecklingsår? 137 (MP) replik: Det finns inget alexanderhugg. Vi lever i en rörlig tid och i en verklighet som präglas av globalisering, automatisering, digitalisering och nya krav på arbetsmarknaden finns det ingen enda lösning som trollar fram den kompetens som svenska företag och svensk välfärd kommer att behöva . Det kommer att krävas en rad åtgärder. En av grundidéer är tron på mångfald. Vi tror också på individer och på människans förmåga att själv se lösningar som är bra för henne. Jag har svårt att se vad det är som är så provocerande med en åtgärd som handlar om att erbjuda tid. Det som skiljer denna arbetsmarknadsåtgärd från andra är att den ger något mer makt till individer att själva identifiera det steg de behöver ta under sitt arbetsliv. I övrigt är det ganska likt. Det handlar om utbildning. Det kommer att ställas tydliga motkrav och vara ganska väl reglerat vad man ska göra med sin tid. Vi har jättemånga duktiga arbetsgivare som hjälper sina anställda vidare. Men vi har också många anställda på svenska företag som säger att de inte får rätt hjälp av sin arbetsgivare. Till dem vill vi erbjuda en möjlighet framåt och ge dem makt att avgöra vilket steg de ska ta. Det är det denna åtgärd handlar om, och jag förstår inte hur det kan vara så oerhört provocerande för borgerliga politiker. 138 (M) replik: grundidé är att ingen ska behöva arbeta över huvud taget. Jag måste åter ställa den uppenbara frågan eftersom har motiverat utvecklingsåret till en kostnad av 1 miljard med att landets bristyrken ska fyllas upp. Alltså: Vilka bristyrken kan man fullfölja en utbildning till inom utvecklingsårets tidsutdräkt? Jag fick inte ett enda exempel. Det får jag erkänna är ganska provocerande. Vi talar om 1 miljard. Apropå vikten av en mer jämställd arbetsmarknad: Hur ser på LO:s inställning till detta? Enligt LO saknar över 700 000 personer fast jobb, många av dem kvinnor, och de lämnas utanför detta förslag. Man missar dem som är otryggast på arbetsmarknaden. Hur försvarar ni det? 139 (MP) replik: Jag noterar också i samhällsdebatten att flera fackförbund, som representerar många av de anställda på svensk arbetsmarknad, välkomnar vår satsning, just för att de ser att det finns ganska stora grupper som inte får rätt hjälp av sina nuvarande arbetsgivare att komma vidare. De riskerar därför att stå kvar när arbetsmarknaden rör sig. Jag vill stå vid deras sida och erbjuda dem flera möjligheter, varav utvecklingstid är en. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsför-säkringen Ingen har påstått att detta löser alla problem. Det handlar inte om dem som står längst från arbetsmarknaden. Just denna åtgärd handlar om att hjälpa människor mitt i arbetslivet vidare. Detta kommer att vara ett bra redskap för många och kommer att stärka svensk arbetsmarknad och öka rörligheten. Det är jag stolt över. 140 Arbetsmarknadsminister (S): Herr talman och kära kammare! Det är människors hårda arbete – löntagares och företagares – som har byggt och bygger konkurrenskraft, välstånd och välfärd. En vanlig tisdag, som , går ca 4,3 miljoner löntagare i till jobbet. I denna sena stund har nog många av dem också hunnit gå hem för dagen. Det är dessa människor som genom sitt arbete ser till att är ett av världens bästa länder att leva i. Det är undersköterskan som hjälper den äldre att ta en dusch och bli fin i håret. Det är ingenjören som tar emot en ny order. Det är polisen som utreder ett inbrott, och det är plåtslagaren som lägger ett nytt tak. Det är alla dessa människor, alla arbetande människor, lärarna, programmerarna, läkarna och restaurangbiträdena, och deras insatser som gör till det land vi är. Vi står inför en spännande tid. Arbetsmarknaden förändras i snabb takt. Det innebär stora möjligheter för ett land som . Nya teknikskiften, digitalisering, automatisering, robotisering, en nödvändig grön omställning, demografisk utveckling och globalisering innebär att arbetsmarknaden och villkoren för företagare och löntagare formas och utvecklas framåt. Vi ser hur våra jobb och arbetsuppgifter förändras. ska vara bäst i världen på att ta till vara digitaliseringens möjligheter. Vi har goda förutsättningar för just detta, för vi är ett land med ett välutbildat, teknikvänligt och uppkopplat folk. Vår största tillgång för att ta till vara omställningens möjligheter ligger i att har en god omställningsförmåga, att den svenska modellen i grunden innebär att vi ganska snabbt kan ställa om och ta till vara de nya möjligheter som kommer med den utveckling jag pekade på. Nyckeln till trygghet i omställning vilar på fyra viktiga ben. För det första behöver vi ha en stark arbetslöshetsförsäkring som ger ekonomisk trygghet mellan jobb och i väntan på ett nytt arbete. För det andra behöver vi ha ett utbildningssystem för utbildning, fortbildning och livslångt lärande för att möta de framtida kompenskraven och för att människor ska kunna ta de nya jobb som växer fram i ekonomin. För det tredje krävs en aktiv arbetsmarknadspolitik som rustar människor, som matchar och som ser till att vi förebygger och förhindrar att människor hamnar i långtidsarbetslöshet. För det fjärde behövs starka, självständiga och ansvarstagande parter på svensk arbetsmarknad, nämligen fackföreningar och arbetsgivare. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsför-säkringen Alla dessa fyra ben är viktiga för att säkerställa trygghet i omställning och för att vi ska vara ett framgångsrikt land också i fortsättningen. Jag skulle säga att de är själva nyckeln. Alla måste ges chansen att utvecklas genom hela arbetslivet och hålla jämna steg med de nya kunskapskrav som ställs i de olika yrkena och på arbetsmarknaden som helhet. Vi har initierat ett nytt kunskapslyft som beräknas omfatta ca 100 000 utbildningsplatser . har möjliggjort fler utbildningsplatser inom högskola, yrkeshögskola, folkhögskola samt regionalt yrkesvux. Detta ger människor en chans att kunna utbilda sig för att få ett nytt jobb, omskola sig, stanna kvar i sitt arbete om de vill det, få behörighet till högre utbildning eller vidareutbilda sig för bättre karriärmöjligheter. som människor vill utvecklas och få möjlighet att göra detta förstärks möjligheterna för både den offentliga sektorn och näringslivet när det gäller de kompetenskrav som de behöver för att utveckla sina verksamheter. Kompetensförsörjning är ett fokusområde för regeringens nyindustrialiseringsstrategi och också ett prioriterat område inom det viktiga regionala tillväxtarbetet eller den regionala tillväxtpolitiken. Den aktiva arbetsmarknadspolitiken är viktig för vår omställningsförmåga, som jag nämnde. Utifrån kunskap om de framtida och aktuella behoven av kompetens på arbetsmarknaden ska arbetsmarknadspolitiken rusta arbetssökande kvinnor och män, underlätta för arbetsgivare att rekrytera personer med den kompetens som behövs och bidra till att de lediga jobben tillsätts snabbare. Därför föreslår regeringen att medel tillförs i budgeten 2020 för arbetsmarknadspolitiska insatser. Vi satsar på matchningstjänster för att fler arbetssökande som är i behov av stöd för att söka jobb ska kunna ta del av insatser som ökar deras möjligheter att få ett arbete. Vi satsar på extratjänster och introduktionsjobb. Forskning visar att subventionerade anställningar, rätt utformade, är effektiva verktyg för att få arbetslösa i arbete. Extratjänster och introduktionsjobb är också viktiga för att långtidsarbetslösa och nyanlända ska få ett jobb och en anknytning till arbetsmarknaden. Vi vill se fler och bättre arbetsmarknadsutbildningar. Fler arbetssökande ska ges möjlighet att förbättra sina kunskaper för att få ett jobb, och fler arbetsgivare ska hitta rätt kompetens där de har brist. Vi avser att införa etableringsjobben i enlighet med parternas förslag för att stimulera anställningar för nyanlända och långtidsarbetslösa. Vi ska införa ett intensivår för nyanlända inom ramen för etableringsprogrammet för att ge dem som är särskilt motiverade möjlighet att snabbt tillgodogöra sig språk och yrkeskunskaper. Vi ska införa utvecklingstid, som diskuterades i ett replikskifte. För oss socialdemokrater kommer jobben alltid först. Jag är stolt över de satsningar som vi kan presentera i budgeten. Som socialdemokrat och arbetsmarknadsminister kommer jag alltid att vilja ännu mer, men jag är väldigt stolt över de besked vi har kunnat ge. Fler ska få möjligheten till ett eget arbete och till en försörjning och den frihet som egen försörjning ger. Detta är centralt i vår arbetsmarknadspolitik. En aktiv arbetsmarknadspolitik förutsätter en väl fungerande myndighet som kan samverka med andra aktörer som har betydelse för arbetsmarknadens funktionssätt. På grund av de drastiska nedskärningar som gjordes i den förra budgeten för Arbetsförmedlingen har detta varit ett mycket tufft år för Arbetsförmedlingen. Många har sagts upp, och många har lämnat sitt arbete frivilligt. Vi tillför nu medel för att ge Arbetsförmedlingen möjligheter att prioritera långsiktighet och undvika ytterligare neddragningar. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsför-säkringen Jag har gett besked om hur regeringen avser att stärka Arbetsförmedlingens verksamhet i hela landet. I regleringsbrevet kommer Arbetsförmedlingen att få i uppdrag att säkerställa en ändamålsenlig lokal närvaro. Skyltarna ska upp i hela landet. Arbetsförmedlingen får också i uppdrag att redovisa hur myndigheten säkerställer nödvändig kompetens och ett fungerande stöd till personer med funktionsnedsättning. Jag vill också säga några ord om det viktiga arbetsmiljöarbetet. Alla förtjänar en trygg och säker arbetsplats, och ingen ska behöva skadas eller bli sjuk på sitt arbete. Regeringens arbetsmiljöpolitik ska bidra till en arbetsmiljö som förebygger ohälsa, motverkar att människor utestängs från arbetslivet och förebygger olycksfall, givetvis. Under den förra mandatperioden höjdes anslagen till arbetsmiljöpolitiken med mer än . Detta har inneburit att har kunnat anställa fler än 100 nya arbetsmiljöinspektörer. I nästa års budget föreslår vi en utökad satsning på inspektionsverksamheten, den här gången med fokus på fler inspektioner för att förhindra dödsolyckor i arbetslivet. Det är för jävligt att människor dör på jobbet. Ingen ska behöva dö på sitt arbete. , , är det i snitt en person som dör på sitt arbete i . Jag skulle vilja säga att inget annat än en nollvision kan gälla för dödsolyckor i arbetslivet. Varje dödsfall är ett misslyckande för oss i denna kammare, för arbetsgivaren och för samhället i stort. utökar vi insatserna mot dödsolyckor med fler arbetsmiljöinspektörer och inspektioner och uppdrag till att ta fram analyser och kunskapsunderlag. Vi höjer bötesbeloppen för företag som begår allvarliga arbetsmiljöbrott, för att nämna några åtgärder. Jag utesluter inte ytterligare åtgärder. Ingen ska behöva dö på jobbet. Jag vill ta tillfället i akt att lyfta upp och understryka betydelsen av ett aktivt arbetsmiljöarbete. Vi lever i där vi har större tidspress och ökade leveranskrav på jobbet. Arbetsuppgifter ska lösas mycket fortare än förr och oftast med mindre resurser. Det är viktigt att detta inte leder till ökad ohälsa eller olycksfall. Arbetsgivaren är alltid ansvarig för arbetsmiljön på arbetsplatsen. Arbetsgivaren är ansvarig enligt lag för att planera, leda och kontrollera arbetsmiljöarbetet. Vid sidan av arbetsgivarens ansvar har också andra aktörer en viktig roll att spela. De fackliga skyddsombuden och även staten har en viktig roll här. avser jag att lägga ett förslag på bord för att ge utökad tillträdesrätt för de regionala skyddsombuden. Jag vet att många av er, precis som jag, känner stor oro för den utveckling som vi har sett med ett ökande antal dödsolyckor i arbetslivet och också en ökad arbetslivskriminalitet. Jag hoppas att ni kommer att stödja detta viktiga förslag. Regeringens arbetsmiljöstrategi ska bidra till ett mer hållbart arbetsliv och ett ökat välmående på jobbet. I nära samråd med arbetsmarknadens parter kommer jag direkt att inleda ett arbete med att diskutera den framtida arbetsmiljöstrategin, som ska gälla . Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsför-säkringen Vi ska ha ett arbetsliv och en arbetsmiljö där alla kan känna trygghet, säkerhet, utveckling och, inte minst, arbetsglädje. I detta anförande instämde och (båda S). 141 (M) replik: Det finns ganska många frågor där vi behöver utkräva ansvar och besked av arbetsmarknadsministern vad gäller arbetsmarknadspolitiken, inte minst avseende januariöverenskommelsens partiers experimentverkstad kring Arbetsförmedlingen. Det är också anledningen till att vi nu regelbundet kallar arbetsmarknadsministern till arbetsmarknadsutskottet för att redogöra för de nya besked och ibland helt motstridiga besked som ges. Vi kommer utan tvekan att behöva återkomma till denna fråga ganska mycket . Jag har två andra frågor. Den första handlar om regeringens eget mål för arbetslösheten, det vill säga att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. har vi EU:s femte högsta arbetslöshet. Bakom detta misslyckande för regeringen döljer sig naturligtvis mycket lidande och mycket frustration bland dem som står utan jobb och egen försörjning här i . Mot bakgrund av detta mål som inte gäller längre undrar jag: Har regeringen något annat mål för arbetslösheten som man vill delge denna församling och ytterst de arbetslösa? Finns det några andra mål och ambitioner efter det misslyckade målet om EU:s lägsta arbetslöshet? Min andra fråga gäller sänkt skatt på arbete. Denna regering har avskaffat värnskatten men vägrar sänka skatten på arbete för låg- och medelinkomsttagare. Jag skulle vilja att ministern utvecklar det moraliska resonemanget bakom just det. 142 Arbetsmarknadsminister (S) replik: har frågat mig om regeringens arbetslöshetsmål. Det är glädjande att kunna säga att vi använde det som en viktig styråra under den förra mandatperioden. I och med januariavtalet och den överenskommelse som vi slöt mellan de fyra partierna har vi inte satt upp ett mål på det sättet. Så ser det ut. Den andra frågan som ställdes rör skatten på arbete. Där vill jag meddela att en del av de saker som vi är överens om i januariavtalet, och som jag tror blir mycket viktigt, är att vi ska påbörja ett arbete kring en ny skattereform för en ny tid. 143 (M) replik: Jag har hört detta svar tidigare. Men det är kanske inte något svar, alltså att regeringen hade detta mål för arbetslösheten som en styråra. Men det blev ingenting av det över huvud taget. sägs det att man har ambitioner. Men kan vi då få en redogörelse över vad dessa ambitioner och dessa mål består av? Det är kanske inte en direkt orimlig fråga när det handlar om arbetslöshet. I synnerhet är det inte en orimlig fråga för dem som befinner sig utanför arbetsmarknaden. Regeringen har alltså inga kvantitativa mål i detta sammanhang över huvud taget. Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsför-säkringen när det gäller värnskatten: Ja, det står i januariavtalet att man ska avskaffa värnskatten. Det är kanske värt sin egen mässa och sin egen diskussion, och det kan tänkas att kommer att komma in på det. Men det finns ingenting i januariavtalet som förbjuder regeringen att sänka skatterna mest för dem som tjänar minst. Återigen kan man fundera lite grann över regeringens moraliska ingång i detta. 144 Arbetsmarknadsminister (S) replik: Man kan konstatera att vi är i ett läge med historiskt sett mycket höga sysselsättningsnivåer. Vi har ett allt större arbetskraftsdeltagande. Men det finns en rad olika utmaningar som vi behöver ta tag i. Bland annat ser vi en konjunkturavmattning. Då är det viktigt att vi gemensamt tar ansvar, både regeringen och såklart riksdag, för att säkerställa att vi har de verktyg på plats som krävs för att möta denna konjunkturavmattning. Vi vet att en stor anledning till att många människor står utan arbete bland annat är bristen på utbildning. Vi har ett läge där av de arbetssökande som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen står långt från arbetsmarknaden. En inträdesbiljett till den svenska arbetsmarknaden är att man har en gymnasieutbildning. Bland annat det behöver vi gemensamt ta ansvar för. 145 (V) replik: Jag tänkte inte ta upp värnskatten. Men jag kommer att tänka på att föreslog att vi kunde bryta ut värnskatten ur budgethanteringen, om de ville rösta mot den. Men det ville inte . Det kan vara bra att känna till. Jag tänkte ta upp frågan om arbetsmiljön. Ministern tog på ett bra sätt upp att en arbetsmiljö som förebygger ohälsa och olycksfall är en viktig fråga för regeringen. Det tror jag att det är. Men jag kan konstatera några saker som vi vet är grunderna för ökade arbetsmiljörisker. Där kanske inte regeringens politik pekar i särskilt rätt riktning. I fråga om arbetskraftsinvandring vet vi att det finns folk som utnyttjas och hamnar i mycket farliga arbetssituationer. Där har man skrivit fast sig i januariavtalet om att man inte vill ändra de regler som gäller . När det gäller långa entreprenörskedjor som kan leda till oklara ansvarsförhållanden vet jag inte om regeringen har några avsikter att ändra på politiken. Beträffande den typ av anställningar som vi vet ger upphov till ökade arbetsmiljörisker – osäkra anställningar som ger tysta arbetsplatser där godtycke råder – har regeringen snarare skrivit fast sig i januariavtalet om att man egentligen vill göra motsatsen till att modernisera arbetsmarknaden, även om det kallas för att modernisera den. Man vill alltså ha en utveckling med mer av otrygghet för de anställda. Jag undrar verkligen hur ministern tänker sig att detta ska hänga ihop, det vill säga den syn som man har på arbetsmiljön och det som man nu väljer att gå fram med när det gäller arbetsrätt och trygghet på arbetsmarknaden. 146 Arbetsmarknadsminister (S) replik: Arbetsmarknad och arbetsliv och Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsför-säkringen Till att börja med behöver vi göra ordentliga insatser när det gäller att bekämpa arbetslivskriminalitet. Vi behöver säkerställa det arbete som flera myndigheter gör gemensamt i fråga om att göra inspektioner – jag har själv varit ute på sådana inspektioner och sett hur det funkar – mot osund konkurrens och mot kriminalitet inom arbetslivet. Det är jätteviktiga insatser. Vi behöver säkerställa kunskap och kompetens kring arbetsmiljöfrågorna. Det som jag har fått höra när jag är ute och möter många fackliga representanter och arbetsgivare ute på arbetsplatser är att det egentligen inte är mer lagstiftning eller regeländringar från politikens sida som man i första hand vill se, utan att det framför allt handlar om att skapa en säkerhetskultur. Jag avser, som sagt, att återkomma med förslag när det gäller de regionala skyddsombudens tillträdesrätt. Det tror jag är en mycket viktig åtgärd för att förhindra att människor utnyttjas och för att säkerställa att ingen ska vare sig skadas eller dö på arbetet. Sedan kan det möjligen vara så att vi talar förbi varandra. Jag förstod inte riktigt kopplingen. Det som vi är överens om mellan de fyra partierna inom januariavtalet är att se över arbetsrätten. Vi har tillsatt en utredning om arbetsrätten. Men vi har också sagt att om parterna kommer överens och kommer med ett eget förslag är det detta som vi kommer att gå vidare med. Det handlar om att vi har en mycket flexibel arbetsmarknad men att det är möjligt för parterna att här komma med nya förslag. Det handlar i grunden också om att den balans som finns mellan fack och arbetsgivare ska upprätthållas. Det är en viktig del av januariavtalets skrivningar. 147 (V) replik: Det är bra med regionala skyddsombud. Det har vi länge efterfrågat, både i motioner och i interpellationer. Jag är glad att detta förslag kommer. Men det är beklagligt om arbetsmarknadsministern inte ser något samband mellan tryggheten i anställning och arbetsmiljöarbetet. Jag menar att detta samband är mycket starkt. Det är också väl belagt i forskning.