prot · H70950 · 2019-12-12 00:00:00 — Vi har världens näst mest koldioxidsnåla elsystem. Det ska vi vara stolta över. Vi har dessutom haft, fram till ganska , en stabil politik där fem partier har jobbat tillsammans. Det har varit fantastiskt framgångsrikt. Vi har det största överskott av el som någonsin har haft. Vi har haft förändringar – det har lagts ned kärnkraftsreaktorer tidigare – men vårt överskott har trots detta ökat. Vad vi behöver göra är att öka investeringarna i näten. Det är där vi har problemet. El kommer vi att ha, både och , men vi måste också se till att den kommer till rätt ställe. Då är det sista behöver mer osäkerhet – det som och har bidragit till. 61 (KD): Det är helt rätt att vi har el i . Vi har ett elöverskott. Men vi har det absolut inte på rätt ställen . Ska vi kunna vara trovärdiga i att företag kan etablera sig i bör de kunna lita på att elen finns där den gör sig bäst. Är inte risken, till exempel vid en tioårsvinter i eller i , att situationen blir oerhört ansträngd och att medborgare och företag inte kan lita på att det finns tillräckligt med el ? 62 Näringsminister (S): Vi ska naturligtvis alltid se till att våra medborgare och våra industrier har den el de behöver. För detta har vi en elproduktion som vida överstiger vår konsumtion. För detta har vi dessutom ett nordiskt samarbete. För detta har vi dessutom kablar till utlandet som gör att vi kan köpa och sälja för att försäkra oss om att vi har el. Det nya är däremot att det har skapats stor osäkerhet eftersom och lämnat det blocköverskridande samarbetet. Det beklagar jag. Jag tror att det är den största risken för kärnkraften och för energiförsörjning i längden. Ökat antal privata sjukförsäkringar 63 (L): Min fråga ställer jag till socialminister : Hur ser regeringen på att de privata sjukvårdsförsäkringarna ökar kraftigt? Det är enskilda som i ökande utsträckning tecknar försäkring, och det är enskilda som genom sina arbetsgivare eller fackförbund får sådan försäkring. Bakom detta ligger att man inte accepterar de långa väntetiderna till diagnostik och behandling i den offentliga vården. Hur ser regeringen på detta, och tänker regeringen göra något? 64 Socialminister (S): Tack så mycket, , för en verkligt viktig fråga! På kort sikt kan man fundera på vad privat finansiering av sjukvård får för konsekvenser och vilken annan vård det tränger ut. Men jag är framför allt bekymrad på lång sikt eftersom det får konsekvenserna att vi inte använder våra gemensamma resurser på bästa sätt för att öka tillgängligheten för alla och att vi inte får en vård efter behov utan successivt får en vård efter betalningsförmåga. Jag är väldigt bekymrad över detta. Jag tror att vi måste möta detta med ökad tillgänglighet och bättre bemötande – jag gillar inte ordet service, för det är inte en service att få vård utan en rättighet man har för att man betalar skatt. Vi behöver därför göra förändringar i primärvården och använda digitala lösningar för att se till att människor upplever en tillgänglig hälso- och sjukvård så att det inte uppstår behov av privata sjukvårdsförsäkringar. 65 (L): Vår hälso- och sjukvård bygger på solidarisk finansiering och en jämlik vård. Exempelvis årsrika människor och människor med låga pensioner utsätts så att säga för dubbla hot och får vänta på vård och omsorg. Detta är oerhört allvarligt, så det behövs ganska snabba förändringar. 66 Socialminister (S): Jag är inte av någon annan uppfattning än att det verkligen är en stor fara för vårt gemensamt finansierade sjukvårdssystem om de privata sjukvårdsförsäkringarna ökar och skapar en gräddfil eller en alternativ väg in till vården. Jag fortsätter gärna dialogen med och andra ledamöter i om att begränsa privata sjukvårdsförsäkringar och se till att det är den generella välfärden och sjukvården efter behov som styr. 67 (S): Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet . Regeringen gjorde under förra mandatperioden stora satsningar för att hela landet ska kunna växa och utvecklas så att vi får ett starkt och jämlikt . Men vi behöver göra mer. Jag undrar därför vilka näringspolitiska satsningar du anser krävs för att hela landet ska leva, utöver det vi redan gjort. 68 Näringsminister (S): Bland de konkreta förslagen på bord finns bland annat en ytterligare satsning på , som bidrar till att bolag kan komma till och växa ute i landet. Därutöver har vi stora satsningar på kompetensförsörjning och utbildning ute i landet. Jag tror dessutom, fru talman, att den stora utmaning i form av klimatomställningen som vi nu har framför oss är en ypperlig möjlighet för hela vårt land, inte minst därför att vi är ett land med stora naturresurser som skulle kunna bidra till denna omställning på ett bra sätt. Det är bra för omställningen, men det skapar också nya jobb och tillväxt. Ett konkret exempel på detta är den reduktionsplikt vi har genomfört. Det handlar om att vi ska få fram mer biodrivmedel, inte minst från restprodukter av den skog som finns över hela vårt land. 69 (S): Tack, , för svaret! kunde vi hemma läsa att och gör en satsning på över 300 miljoner för masterutbildningar, professurer och forskning. Jag skulle vilja fråga statsrådet hur han ser på denna satsning och vad vi mer skulle kunna göra av den. 70 Näringsminister (S): Vi har startat samverkansprogram med industrin för att kunna addera till de insatser som görs. Jag blir väldigt glad när jag hör om den typ av satsningar som och gör. Det bidrar både till att skapa en mer hållbar utveckling och till att skapa jobb och tillväxt som vi också kan exportera till andra länder. Det behövs verkligen i en värld där klimatfrågan är så stor. avverkning av skogar med höga naturvärden 71 (MP): Min fråga går också till näringsminister . fick näringsministern träffa företrädare för miljöorganisationer, och en namninsamling med drygt 45 000 underskrifter lämnades över. De som skrivit under krävde att statens skogsbolag skärper sig. Kraven var att alla skogar med höga naturvärden ska skyddas, att ska vara en förebild och ligga i framkant när det gäller hyggesfritt skogsbruk och att avkastningskraven ska sänkas. I förrgår kom nya krav. De gällde bland annat ändrade ägardirektiv, utfasning av kalhyggen och fridlysning och fredande av alla skogar med höga naturvärden. för överlämnandet sa att han inte var så insatt i skogsfrågorna eller . Men jag antar att nu har satt sig in i frågorna och undrar hur han anser att faktiskt kan bli ett föredöme när det gäller att fasa ut kalhyggena och stoppa avverkningarna i naturskogarna. 72 Näringsminister (S): Tack, , för en angelägen fråga! Jag skulle nog säga att på många sätt är ett föredöme. Innebär detta att de är perfekta? Nej, självklart inte. Det går alltid att utveckla verksamheten. Just och hur de hanterar skogen är också föremål för det januariavtal som våra båda partier tillsammans med och Liberalerna står bakom. Det innebär att vi kommer att jobba ganska tätt med , både för att se till att vi kan utveckla verksamheten och för att skydda skyddsvärda skogar. Vi måste i vårt land kunna hålla balansen mellan ett hållbart skogsbruk och brukande av skogen så att det gynnar såväl jobb och tillväxt som klimatomställningen, inte minst när det gäller det jag nämnde i föregående fråga, att ställa om transportsektorn, där biodrivmedel från restprodukter av skogen kommer att behövas. 73 (MP): Tack, , för svaret! Det låter som en upprepning av ett tidigare svar på samma område vid en tidigare frågestund här. Sedan förra frågestunden har avverkningsanmält skogar med mycket höga naturvärden. På frågor från miljörörelsen har de inte kunnat redovisa de naturvårdsbedömningar som de har sagt att de ska genomföra. Jag har med mig en lista över tio avverkningsanmälda skogar med misstänkt höga naturvärden. Jag hoppas att du vill titta på listan och vidta nödvändiga åtgärder. 74 Näringsminister (S): Jag tror att de allra flesta inser att det är många olika intressen som ska balanseras. Vi har stort behov av att ställa om, inte minst transportsektorn. Vi har ett skogsbruk som har gjort att skogen har vuxit de och som också gör att vi kan bruka den på ett ansvarsfullt sätt. finns det skyddsvärda skogar som vi alla är angelägna om ska finnas kvar för kommande generationer. Den balansakten behöver vi jobba vidare med, både i och i skogspolitiken som helhet. Mord på europeiska grävande journalister 75 HANS (M): Jag har en fråga till utrikesministern. Egentligen skulle man kunna ställa rätt många frågor till henne, fru talman – om varför kabinettssekreteraren har bytts ut eller hur det kommer sig att en tidigare ambassadör i som regeringen har tillsatt har åtalats. Men det är inte detta jag tänkte väcka frågor om. Jag har läst en debattartikel i dagens och , som uppmärksammar de hot som finns i när det gäller demokrati och öppenhet, men också mord på grävande journalister. Det senaste exemplet är att premiärminister har meddelat sin avgång därför att han nu kopplas allt närmare ett journalistmord i sitt land. Det är en socialdemokrat. Liknande saker har hänt i ; där gäller det också en socialdemokrat. Detta kan inte vara helt främmande för , som har varit aktiv i den europeiska socialdemokratiska organisationen. Min fråga till utrikesministern är därför: Vad tänker den göra gentemot länder som , där statsledningen kopplas till mord? 76 Utrikesminister (S): Jag skulle med glädje besvara de första två frågorna och hoppas att jag får tillfälle till det . När det gäller journalister och de hot som mediepersoner utsätts för är det oerhört angeläget att komma till rätta med det. Därför startar regeringen nu en demokratisatsning, Drive for Democracy, där mediefrihet och journalisters säkerhet är ett huvudtema. När mord har skett ska naturligtvis poliser i respektive land se till att komma till rätta med förövarna och ställa dem till svars. Det gäller alla länder och oberoende av vilken politisk färg en regering har. 77 (SD): fattas för välfärden. Varannan kommun kommer att spara på dem som mest behöver samhällets hjälp. Det är inte acceptabelt att svenska pensionärer tvingas plocka pantburkar och frysa eller att de inte får ordentlig mat , om de ens har turen att få den mat de ska ha och inte blir utan eftersom de glömts bort. Det här händer som försvarsminister verkar ha fått bidrag från vår välfärd, som våldet och brottsligheten ökar och som IS-terrorister promenerar fritt på våra gator. Jag frågar därför: Anser socialministern att regeringen har skapat ett tryggt, säkert och inkluderande samhälle för pensionärer? 78 Socialminister (S): Jag vet inte när man ska överraskas av en sverigedemokrat i talarstolen. Att det skulle finnas någon som helst koppling mellan att pensionärer har låg pension och att det finns IS-terrorister på olika ställen i världen, även i , är verkligen att skapa motsättningar som jag inte ser. Vi har utmaningar i det här landet, som vi har haft . En del av dem har vi kommit till rätta med. Att utforma svensk välfärd så att människor känner trygghet är vår absoluta ambition. Det handlar om hälso- och sjukvård, det handlar om äldreomsorg, det handlar om trygghetssystem och det handlar om socialtjänst. Jag kan ge exempel på vad regeringen faktiskt gör för att pensionärer ska få bättre ekonomi, eftersom det var det började med. Det är att höja garantipensionen, att sänka pensionärsskatten och att införa en ökning av bostadstillägget i pensionssystemet. Det gör att de lägsta pensionerna faktiskt blir högre. Jag tror att det är en bättre början att gå den vägen i stället för att ställa grupper mot varandra. 79 (C): Min fråga går till socialminister . Hon har i ett skriftligt svar på en fråga från mig angående stängning av Sis ungdomshem Lövsta, som stängdes , svarat att det stängdes på grund av arbetsmiljöskäl och säkerheten för de placerade ungdomarna. Två konsekvenser av det beslutet är att lokalerna står tomma, till en årlig kostnad på ungefär 10 miljoner, och att ett antal nyckelpersoner är anställda men ägnar sig åt lokalvård i stället för att ge vård och stöd till ungdomar. Även den övriga personalen ägnar sig åt något annat än stöd till och vård av unga. Anser ministern att det är rimligt att Sis har tomma lokaler som kostar många miljoner i stället för att de används för vård av och stöd till barn och unga? 80 Socialminister (S): Tack, , för frågan! Det är rimligt att de lokaler som Sis använder för vård och behandling av unga är ändamålsenliga. Det är också rimligt att man kan bedriva en god verksamhet av hög kvalitet, att personalen kan känna sig trygg och att de unga som behandlas på hemmet upplever att det är en miljö som är tillräckligt bra för syftet med att de är placerade där. Så var inte fallet med Lövsta. Det fanns stora problem, precis som redogjorde för här och som jag har skrivit i mitt frågesvar. Det är väldigt ovanligt att man vidtar åtgärden att till och med stänga ett behandlingshem. I det här fallet är jag glad att man gjorde det. Det hade varit betydligt värre om verksamheten hade fått fortsätta bedrivas. Det är klart att ambitionen inte är att ha tomma lokaler som kostar skattebetalarna en massa pengar eller att personal inte ska arbeta. Exakt hur de lokalerna kommer att användas kan jag inte svara på i den här frågestunden. Men det är klart att myndigheten arbetar för att både resurserna och lokalerna ska användas på ett bättre sätt. Regeringens syn på utvecklingen i 81 (V): Jag har för räkning lyft upp den oroväckande utvecklingen i . har det varit omfattande protester mot ojämlikheterna i landet. Protesterna har mötts med brutalt våld från polis och militär. Det väcker obehagliga minnen av militärdiktatur. 26 personer har dödats. Över 11 000 har skadats, varav 280 har skadats i ögat av gummikulor. 15 000 har gripits. Och polisens användning av sexuellt våld har fyrdubblats. Det är dags för att höja rösten för folk. Utrikesminister bör kalla upp ambassadör till UD och fördöma övervåldet och undantagstillståndet och att man har satt in militär mot vanliga människor. Regeringen bör kräva att EU pausar uppdateringen av associationsavtalet med . Och vapenexport till den chilenska militären bör stoppas. Vad gör den för folk? 82 Utrikesminister (S): Tack för frågan, ! Jag har uttalat mig om situationen i landet för att understryka vikten av att de mänskliga rättigheterna respekteras och att myndigheterna inte utövar oproportionerligt våld. Frågor om demokrati och mänskliga rättigheter diskuteras löpande i våra kontakter med , inklusive med ambassaden. UD publicerade 2017 en rapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i . Där togs bland annat ekonomisk ojämlikhet, segregation och polisbrutalitet upp. Rapporten kommer att uppdateras, och kommer de senaste månadernas händelser att vara en del av den granskningen. 83 (KD): Jag har en fråga till biståndsminister . Jag tror att många anser att vi politiker ska göra allt för att förhindra skatteflykt och att det är särskilt viktigt när det drabbar fattiga människor. EU tog därför fram ett förslag om så kallad land-för-land-rapportering för multinationella företag, för att de öppet ska redovisa sina vinster och hur mycket skatt de betalar i de länder de är verksamma i. Tyvärr blockerade tillsammans med , och det förslaget i konkurrensrådet. Enligt både kommissionen och det finska ordförandeskapet är det här en redovisningsfråga och inte en skattefråga. Det handlar alltså inte om att ta ut skatter utan om att redovisa dem. Och sådan rapportering finns redan för banksektorn. Varför ska det då inte finnas för multinationella företag, som här föreslås? lovade i valrörelsen att vara för land-för-land-rapportering. Varför håller ni inte era löften till de allra fattigaste? 84 Statsrådet (MP): Jag vill börja med att tacka för att de inte har ställt upp i den kampanj som och har när det gäller sänkt bistånd och att ta bort enprocentsmålet. Eftersom det här är en ren skattefråga överlämnar jag den till det statsråd som har ansvar för att besvara allmänna frågor. 85 Näringsminister (S): ställdes frågan till . Men jag svarar naturligtvis för regeringen. Jag har tyvärr inte varit involverad i frågan. Men jag ska se till att får svar på sin fråga, som är på en ganska detaljerad nivå. Det svenska biståndet till 86 (S): En av mina starkaste upplevelser som förtroendevald var när jag besökte två kvinnor i ett fängelse i . De hade blivit inlåsta utan rättegång för att de hade försvarat rätten till sin mark som regeringen hade tagit ifrån dem. Den maktlöshet som jag kände där i fängelset känner jag fortfarande när det kommer rapporter från om alltmer auktoritära metoder från regering. är en av de största och mest långvariga biståndsgivarna till landet. Det är jättebra. Men dessvärre tar premiärminister ibland svenskt bistånd till statliga institutioner till intäkt för att skulle stödja hans gräsliga regim. Hur tänker regeringen säkerställa i den nya landstrategin för att biståndet verkligen går till det hårt prövade folket och till civilsamhället, som har ett alltmer krympande utrymme för att agera? Den frågan ställer jag till biståndsministern. 87 Statsrådet (MP): Jag tycker att det är fullt rimligt att ställa denna fråga till mig. Utvecklingen i är väldigt oroväckande. Det fria ordet förtrycks, och människor förtrycks på ett oacceptabelt sätt. Detta kommer att ge mycket bekymmer . har länge funnits i som biståndsgivare. Vi riktar biståndet starkt mot civila grupper och civilsamhället. Vi försöker ge stöd till sådana som vill föra fram sina åsikter fritt. Dessa står ofta i opposition till regeringen. Jag vill passa på och tala om att svenskt bistånd inte utgår som stöd till regeringen. Vi är tvärtom oroliga och bekymrade över utvecklingen. Vi ska snart skriva en ny strategi för när det gäller biståndsverksamheten. Detta kommer att återspeglas där. Svenskt stöd för sanktioner mot 88 (M): Jag vill rikta en fråga till utrikesministern. Den handlar om och . Ledarna för och har mötts för att ha ett samtal. Det skedde i och i Normandieformatet. Detta är naturligtvis mycket välkommet så att det kan bli ett slut på den ryska aggressionen gentemot . Vad som har hänt i och med detta är att parterna kom överens om att Minsköverenskommelsen gäller. Talmännen i de olika parlamenten har också uttalat sig och sagt att Minsköverenskommelsen gäller. Zelenskyj har dessutom tagit kontakt med Europeiska rådets ordförande och vädjat om att EU ska fortsätta med sina sanktioner gentemot . Jag ser detta som en väldigt viktig fråga, för om det ska bli en hållbar överenskommelse behöver ha stöd. Avser utrikesministern att fortsätta arbeta för att ska biträda sanktionerna gentemot ? 89 Utrikesminister (S): Låt mig utveckla svaret lite. Vi håller väldigt starkt fast vid sanktionerna. Man får, enligt vår uppfattning, inte lov att ändra dem förrän är uppfyllt i dess helhet. Vi har haft möjlighet att framföra detta. Jag har träffat både den ukrainska och den ryska utrikesministern. Statsministern var dessutom i . Vi har då försäkrat om vårt totala stöd för ett fortsatt arbete mot den ryska annekteringen av och aggressionen i östra . Vi vill på inget sätt att man upplöser eller förminskar betydelsen av sanktionerna mot , trots att sådana förslag har kommit upp i EU. 90 (SD): Min fråga går till . Vi är alla emot våldsbrott mot kvinnor, men när vi talar om de konsekvenser som måste möta dem som begår brotten förändras tonläget. uppger mer än var tredje kvinna i åldern 20–att de har utsatts för sexualbrott. Nästan varannan kvinna i samma åldersgrupp uppger att de mycket eller ganska ofta har tagit en annan väg på grund av oro för brott. hittades två unga kvinnor – och – mördade. Det är uppenbart att det största hotet mot kvinnor i inte handlar om kvotering till bolagsstyrelser, delad föräldraförsäkring eller något som framförts i en feministisk högtravande låtsasteori. Det riktiga hotet finns där ute i verkligheten. Det är inte acceptabelt att kvinnor känner denna osäkerhet i . Om målet verkligen är att vi ska ha ett jämställt samhälle är det allvarligt att tillvaron begränsas på grund av oro över att utsättas för brott. Det drabbar främst de enskilda kvinnorna, men i förlängningen är det ett problem för oss alla. Vad krävs för att den feministiska regeringen ska ta detta på allvar? Ni har haft på er . 91 Näringsminister (S): Tack, , för en angelägen fråga! Vi ska naturligtvis göra vårt yttersta för att se till att kvinnor i vårt samhälle känner sig trygga. Det finns inga genvägar, utan man måste se till att både förebygga brott och beivra dem när de sker. Det är mot denna bakgrund som regeringen under har förstärkt resurserna till polisen med målet att det ska bli 10 000 fler polisanställda. Det är också mot denna bakgrund som vi har skärpt ett stort antal straff för att det ska beivras när någon har begått ett brott. Det ska vara tydligt vad samhället tycker i frågan. Innebär detta att allt därmed är löst? Jag tror att man ständigt måste jobba för att se till att vi har ett samhälle som fungerar för såväl män som kvinnor. Att trygghet är centralt i regeringens arbete behöver ingen betvivla. Förhandlingarna om tilläggsavtal till havsrättskonventionen 92 (V): Just nu pågår förhandlingar om ett nytt tilläggsavtal till havsrättskonventionen med syfte att skapa ett nytt system för att skydda biologisk mångfald på internationellt vatten. Internationellt vatten eller hav utanför nationell jurisdiktion täcker av vår planet och regleras genom ett fragmenterat regelverk. Detta resulterar i en snabbt nedåtgående spiral för våra hav och livet i dem. är viktigt och kommer att ligga till grund för om vi ska klara våra globala havsmål. När det gäller denna förhandling är det helt tyst från regeringen gentemot , och för all del i övrigt också. Jag har hittat ett protokoll från förra mandatperioden där utrikesutskottet fick information om förhandlingarna. Ändå har ministern i ett tidigare svar till mig sagt att är mycket aktivt i förhandlingarna. Min fråga till utrikesminister blir därför följande: Hur driver regeringen på i förhandlingarna, och kan framgent förvänta sig att mer regelbundet bli informerad av ministern i frågor som rör denna förhandling? 93 Utrikesminister (S): Tack, , för en viktig fråga! har stått utanför och uppmärksammat oss på frågan. Jag har också varit ute och talat med dem. är pådrivande i havsrättsförhandlingarna för att man ska skydda en mycket större yta. Jag tror att det nu handlar om , och man vill gå . Det är något som vi stöder. Jag har alls inget emot att komma till utskottet och tala om frågan. Det är bara att kalla så kommer jag och berättar mer. Detta görs naturligtvis i nära samarbete med miljö- och klimatminister . Kanske kan båda komma? Lagförslag om andning och sondmatning 94 (KD): Återigen har regeringen tvingats backa från ett lagförslag angående andning och sondmatning. Människor far illa medan regeringen prövar sig fram mellan olika lagtekniska lösningar. Det krävs mycket mer för att personer med funktionsnedsättning ska kunna andas ut. uttalades sig socialministern under på följande sätt: ”är det så, assistansen funkar inte tillräckligt bra. Vi har befunnit oss där lite för . Därför är det min prio ett, två och tre den här mandatperioden att få assistansen att funka bra igen.” När assistansen inte funkar tillräckligt bra finns det människor som inte får det stöd som de behöver för att kunna äta, klä på sig, gå på toaletten och vara delaktiga i samhället. Förslaget i januariöverenskommelsen räcker inte för att fixa detta. Kommer socialministern att göra verklighet av sina ord och se till att göra de lagändringar som krävs för att samtliga grundläggande behov ska vara assistansgrundande i sin helhet? 95 Socialminister (S): Tack, , för frågan! Tack för att du återkommer, och inte bara i detta forum! är alldeles för att resonera om detta. Jag tror att och alla andra förstår att detta inte är rätt tillfälle för att resonera sig fram till nya lösningar och idéer eller för att berätta om vad regeringen har för avsikt att göra utöver januariavtalet.