prot · H60999 · 2019-06-04 00:00:00 — Vi vill se ett globalt EU som tar ansvar och arbetar tillsammans i gränsöverskridande frågor såsom frihandel, mänskliga rättigheter, demokrati, migration och säkerhet. Svenska företag och konsumenter utgör tillsammans med resten av EU en av världens mest attraktiva marknader. Det ger möjligheter för EU att förhandla fram avancerade handelsavtal med en mängd länder och regioner i världen. För , som ett relativt litet exportberoende land, är EU:s handelspolitik avgörande. Därför behövs fler och ambitiösa avtal som förutom att ta bort tullar och tariffer harmoniserar standarder och skyddar investeringar. En stor del av det som produceras i går på export och bidrar därmed i hög grad till landets ekonomi. Detta är både en utmaning och en möjlighet för till exempel svensk livsmedelsproduktion. Den svenska kvaliteten och det goda svenska djurskyddet har spridit sig över världen. och EU ska inte göra avkall på höga krav inom områden som miljö, livsmedel, antibiotika, djurhållning, hälsa och konsumentskydd när handelsavtal tecknas. Handel och hållbarhet hänger enligt mitt synsätt intimt samman. När svenska exportkrediter används och det offentliga hjälper till med exportrelaterade åtgärder är det en självklarhet att värna miljön och hållbarheten. Satsningar i fossila projekt måste upphöra och mer grön teknik lyftas fram. EU är världens största integrerade marknad. Den ökade rörlighet för varor, tjänster, människor och kapital som EU möjliggjort har bidragit till tillväxt och jobbskapande, inte minst i . EU och dess medlemsländer står dock inför stora utmaningar. En förnyelse av medlemsländernas ekonomier med exempelvis arbetsmarknadsreformer och minskad byråkrati är nödvändig för att stärka konkurrenskraften. I denna förnyelseprocess krävs mer av det som en gång gjorde medlemsländerna framgångsrika: handel och öppenhet. anser att åtgärder behöver vidtas för att öppna den inre marknaden ytterligare. Särskilt gäller det att inrätta en digital inre marknad med stark nätneutralitet som ytterst handlar om att i en digital tidsålder minska transaktionskostnader och förbättra handel och sammanhållning. Vi vill framhålla att en väl fungerande inre marknad i EU har stor betydelse när det gäller ökade möjligheter för människor att utöva sin konsumentmakt. Den är ett medel för att exempelvis minska utsläpp av växthusgaser och bidra till den nödvändiga omställningen av transportsektorn. Åtgärder för att underlätta och möjliggöra konsumenters val är exempelvis att synliggöra olika typer av bränslens hållbarhetsegenskaper, att EU ställer rättvisande livscykelkrav på både fossila och förnybara bränslen samt att bränslet ursprungsmärks vid pumpen. Förslag i den riktningen har framhållit i flera andra sammanhang. När det gäller handel med vissa produkter på EU:s inre marknad vill vi här framhålla att en energideklaration på personbilar vid nybilsförsäljning bör införas. Detta skulle enligt vår mening bidra till fler medvetna val vid bensinstationen och hos bilförsäljaren. Det finns en stor potential i hela landet för att öka handel men även för att locka investeringar och skickliga medarbetare till oss. Det hänger ihop. Av betänkandet framgår att det pågår arbete för att stärka kompetensförsörjningen genom att rikta fokus på medarbetare från andra länder. Här nämns olika statliga myndigheter, till exempel , Business och svenska kommuner. Jag saknar en central aktör i denna diskussion utifrån de handlingar som vi har fått: det svenska högskolesystemet. Universiteten har studenter som genom utbytesprogram studerar här, slår rot och mycket väl kan tänka sig en civil karriär i . Tyvärr har jag i mina tidigare roller träffat på alltför många begåvade människor som ser möjligheter men som möts av ett byråkratiberg när det enda de egentligen vill är att göra rätt för sig och skapa värden för sig, sin familj och det företag de jobbar på. Hela detta område måste förenklas både av mänskliga och av ekonomiska skäl. Det är helt centralt att vi arbetar vidare för öppenhet, för tilltro till internationella regelverks förmåga och för tillit till frihandel och att detta ger ömsesidig . I en värld där det uppenbarligen finns krafter som vill gå mot slutenhet vill jag att vi går mot öppenhet och tydliga och transparenta regelverk. Det vinner svenska företag på, och det vinner våra handelspartner på varhelst i världen de befinner sig. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till . § 11 (forts.) Handelspolitik (forts. NU13) 61 (M) replik: Jag begärde ordet med anledning av att Per Schöldberg började sitt anförande med det lilla företaget i . Det finns många små och medelstora företag som spelar roll för handeln, och de är en kugge i ett större hjul och gör bra nytta för . I detta ingår också en levande landsbygd och att kunna bo, leva och verka på platser utanför storstaden. Besöksnäringen utgör här en stor del, och här kommer frågan om försäljning av vin på gårdar in. gjordes ett tillkännagivande till regeringen om att man ska verka för en ny alkohollagstiftning som innebär att Systembolagets monopol kan värnas som det blir möjligt att bedriva gårdsförsäljning i . har skrivit ihop sig med regeringen om att man ska ta tag i detta ärende så att detta kan bli verklighet. Ministerns svar har varit att man ska påbörja en utredning . Kommer att skriva fram en målsättning för att kunna införa gårdsförsäljning? Kommer att se till att utredningen sker skyndsamt och inte hamnar i malpåse? 62 PER SCHÖLDBERG (C) replik: Jag tackar för frågan; den är angelägen för många av oss. Vi har drivit på för gårdsförsäljning . Jag har inga andra ambitioner än att skyndsamt få fram ett underlag. Det finns dock en komplexitet kring Systembolaget, hotet mot monopolet och så vidare. vill införa gårdsförsäljning eftersom den kan vara en del i en god landsbygdsutveckling. 63 (M) replik: Dryckesföretagen ger 5 500 arbetstillfällen, och därtill kommer underleverantörer och serviceverksamhet. Ett enda jobb kan alltså generera tio. Det känns angeläget att få detta på plats efter så . Det finns dock ingen tydlig tillit till att detta kommer att hända, så därför blir det upp till bevis . Jag kommer att följa denna fråga noga, och jag hoppas att gör sitt jobb med regeringen. Jag kommer också att ligga på. 64 PER SCHÖLDBERG (C) replik: Det ligger i mitt intresse också att se till att det kommer fram ett bra underlag för att åstadkomma detta. Inte minst i mina trakter – jag har varit på och sett vingårdar och så vidare – skulle skapandet av leverantörskedjor och system stimulera den lokala försäljningen. Där har jag sett flera exempel på konstigheter. Dessutom skulle man på ort och ställe kunna köpa den dryck som man ser framför ögonen. Jag har alltså inga invändningar mot eller problem med detta. Men utan att ha arbetat med frågan inser jag att det kan ta lite tid att få ordning på alla detaljer för att det ska bli långsiktigt hållbart. 65 (V): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 7. Vi har en komplex situation i världen . Vi ser att klimatförändringarna blir mer och mer påtagliga. Vi ser en ökning av morden på miljö- och urfolksaktivister – som tysta diktaturer där man utför val som vanligt, men i det tysta mördas det. Vi ser också hur odemokratiska krafter stärks. Det kan ibland verka dystert. är beroende av handel. Mycket av det vi använder skulle inte finnas här eller kunna produceras här om det inte vore för handeln. Många av våra företag är beroende av att både importera och exportera. Många av dem har globala värdekedjor, och de globala värdekedjorna har stor inverkan på såväl tillväxt som sysselsättning både här och i andra länder. Det är positivt att företagen ska genomföra konsekvensanalyser, så kallad due diligence, för att förhindra negativa konsekvenser i den handlingsplan som finns för företagande och mänskliga rättigheter. Men tyvärr saknar dessa bindande regelverk eller tydliga mekanismer för ansvarsutkrävande, något som lett till kritik från flera organisationer som jobbar med mänskliga rättigheter. Exemplen är många. Från livsmedelshandeln, gruvindustrin och klädindustrin vittnas det om löner under existensminimum, barnarbete och exponering för föroreningar som leder till sjukdomar, förgiftat vatten och förgiftad jord. Till exempel kunde vi läsa att en av största läkemedelsproducenter tvingade arbetare att lämna facket och till och medattackerade arbetare. Detta företag samarbetar med bland andra , som har huvudkontor i och kontor i och är medlem i de forskande läkemedelsföretagens organisation . H & M lovade att bättra sig men har egentligen inte gjort något för att öka textilarbetarnas löner eller krävt att bomullsproducenterna i inte ska använda tvångsarbete. När frågan om tvångsarbete ställs till H & M blir svaret: Vi arbetar på samma vis med leverantörer på alla marknader för att garantera att de alla skriver under våra hållbarhetsförpliktelser och följer nationella lagar. Vi använder oss av due diligence för att identifiera och adressera risker relaterade till tvångsarbete. Saker hör ihop, både exploatering och prisjakt. Det gäller också i konkurrensen mellan företag som respekterar mänskliga rättigheter hela vägen och företag som gör profit genom att bryta mot mänskliga rättigheter. Här måste vi kunna prestera bättre genom att revidera handlingsplan och bindande avtal för multinationella företag. Därför menar jag att vi bör ställa oss bakom motionerna 723 och 757. bedriver ett omfattande handels- och investeringsfrämjande arbete som regleras på nationell nivå. Granskningar som Amnesty och har gjort visar på stora brister när det gäller insynen i , som samma nämnd med stora summor stöder investeringar i och handel med diktaturer. Även här ser vi bevis på att det inte fungerar. Många av oss är kritiska till garanti som säkerhetsställde investering i en gasanläggning i eftersom urfolket drabbas hårt och metangas riskerar att släppas ut. Även om regeringen i regleringsbrevet har lagt till skrivningar om att ska säkerställa att verksamheten bedrivs i enlighet med riktlinjer för multinationella företag och FN:s principer om företag och mänskliga rättigheter finns det mycket kvar att göra för att dessa skrivningar också ska synas i praktiken. har därför en reservation där vi vill lyfta upp motion 757, men vi väljer att inte yrka bifall till den . Däremot kommer vi att ställa en interpellation till regeringen angående detta. 66 (SD) replik: I den gångna valrörelsen inför valet till hade jag i egenskap av kandidat förmånen att gång på gång debattera mot kollegor till ledamoten . Gång på gång blev jag då också orolig över den näst intill fientliga inställning de tycktes ha till tillväxt och handel. I den valplattform som gick till val på uttryckte man bland annat: ”EU:s nuvarande handelspolitik skapar klyftor och ökar orättvisor, vi vill att en större andel av EU:s budget istället ska gå till en biståndspolitik som bygger på solidaritet och jämlikhet.” För det första instämmer jag inte i bilden att handel ökar orättvisor. Tvärtom är det självklart en förutsättning för många länder, inte minst utvecklingsländer, att ha en fungerande handel med omvärlden. Det är så vi skapar incitamenten och förutsättningarna för dessa stater att ta sig ut ur fattigdom, skapa tillväxt och välstånd och därmed stärka levnadsvillkoren i landet. För det andra vänder jag mig mot att önskar fokusera på bistånd framför handel och dessutom öka biståndsbudgeten på EU-nivå. Efter votering föreslås en ökning av biståndsanslaget i nästkommande långtidsbudget för EU – ett totalt anslag på . Om man frågar mig är en alldeles för stor biståndsbudget, som på intet sätt borde öka. Ledamoten får gärna beskriva dels hur EU:s handelspolitik skapar klyftor och orättvisor, dels ifall runt i bistånd från EU inte är tillräckligt i nästa långtidsbudget. 67 (V) replik: Jag kommer inte att ge mig in i budgetfrågor. Däremot kan jag säga att det finns problem som vi måste beakta gällande de handelsavtal som EU har med andra länder. Jag har träffat både arbetare från livsmedelsindustrin i och jordbrukare från som har förlorat sin inkomstkälla. Detta har lett till stor fattigdom bland urfolk, till exempel, genom avtal som är ingångna med EU där en del av produkterna faktiskt är mer tillgängliga än jordbrukarnas egna produkter i deras länder. Jag kan ge flera exempel på handelsavtal som gör att främst urfolken och småbrukarna hamnar väldigt illa till. Det är klart att vi ska ha handelsavtal, men jag tror att vägen framåt för att stötta länderna är att ha en någorlunda jämlik approach till handelsavtalen. Det har vi inte . EU är en stor maktapparat jämfört med de länder man sluter avtal med. Det måste göras en rättvisebedömning kring dessa länder för att se hur vi kan stärka till exempel kvinnors och urfolks rättigheter och miljöfrågor och om vi verkligen ska använda handelsavtalen som ett verktyg för att stärka länder utanför EU och också kunna ta del av den handel som de erbjuder. 68 (SD) replik: Vi är självfallet eniga om att vi rimligtvis borde ställa tydliga krav på tredjeländer som vi ingår bilaterala frihandelsavtal med när det gäller att verka för ytterligare demokratisering, jämställdhetsarbete, klimatarbete och så vidare. Det är fullt rimligt att ställa sådana krav, inte minst i en situation där tredjeländer generellt tjänar mycket mer på frihandelsavtalen än vad EU gör därför att de inte är lika utvecklade som vi och därför att vi dessutom är en större ekonomi. En förutsättning för att kunna få detta på plats är dock att faktiskt rösta för frihandelsavtalen när de kommer på bordet i , men detta har ju konsekvent valt att avstå från att göra. Man har inte alls velat få frihandelsavtal på plats som hade kunnat generera det som ledamoten nu efterfrågar, alltså ökad demokratisering och mer jämställdhetsarbete och klimatarbete. En förutsättning för att ställa dessa krav är ju att ha avtal på plats, och detta har försökt motarbeta. Min fråga kvarstår: Är det rimligt att, som gjorde i sin valplattform inför valet, ge uttryck för att vi borde fokusera mer på biståndet och öka den budgetposten? Räcker det inte med de som föreslås? Är inte tillräckligt för EU att spendera i bistånd ? Skulle ledamoten kunna styrka att det finns något frihandelsavtal som rent konkret har ökat klyftorna och skapat mer orättvisor i stället för att skapa tillväxt, få folk ur fattigdom och skapa bättre levnadsvillkor, så som frihandel är menad att göra och så som generellt är de praktiska konsekvenserna av just frihandel? Finns det något frihandelsavtal som på det stora hela har försämrat situationen för de medborgare som berörs? Detta vore väldigt intressant att höra, fru talman. 69 (V) replik: I det stora hela, om vi ska titta på faktiska siffror, gynnar säkert frihandelsavtal många länder. Men man kan titta lite närmare, och detta bjuder jag in dig att göra, ! Möt de organisationer som jobbar med mänskliga rättigheter, urfolk och så vidare i andra länder så ska du se att det finns stora grupper i dessa samhällen som inte får del av det som handeln ger. I många fall förlorar de faktiskt på den. Vissa industrier, till exempel gruvindustrin och stora livsmedelsproducenter, stärks, och i och med detta förstörs de marker som urfolken har, liksom vattendrag i olika länder. Det finns stora problem med de handelsavtal som sätts på plats . Jag är säker på att aldrig kommer att rösta för något som de inte ser är tillräckligt bra utfört. Vi ser stora problem med de handelsavtal som läggs fram , och det är oftast stora företag som är inblandade i att ta fram dem. Fackföreningar, urfolksorganisationer och så vidare är inte med i lika stor utsträckning när handelsavtal tas fram. Jag undrar därför: Är ni villiga att rösta för saker som ni inte tycker är tillräckligt bra? 70 (KD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 18 i betänkandet om handelspolitik. Jag skulle vilja fokusera på de frågor som rör handel, investeringsfrämjande, exportrådgivning och export av välfärdstjänster. När det gäller det statliga stödet för exportfrämjande anser vi kristdemokrater att ett samordnat statligt stöd för internationalisering bör utvecklas för regionerna. Vi menar att staten behöver ta ett övergripande ansvar och på ett bättre sätt samordna det statliga stödet från myndigheter, bolag och råd som till exempel Business . En nationell samordning skulle kunna säkerställa att de nationella projektmedlen för arbetsmarknadsinsatser eller företagsfrämjande insatser inte motverkar varandra. Jag kan konstatera att utformningen av exportcentrum utgår från den aktuella regionens förutsättningar, vilket betyder att det kan se lite olika ut i olika regioner. Det övergripande målet är att företag ska få kontakt med rätt person i rätt organisation med sin fråga och att ”En dörr in” ska skapas för företag. har precis kommit med sin granskningsrapport om de regionala exportcentrumen, som är en del av exportstrategi. Man pekar bland annat på att företagarorganisationer inte har fått möjlighet att lämna synpunkter. har inte skapat förutsättningar för utvärdering, och redovisningen motsvarar inte förväntningar. Här behöver regeringen verkligen titta vidare på hur dessa exportcentrum bäst stöttar svenska företag. Till ytterligare hjälp för exportstrategin har den tidigare regeringen skapat Team , som består av 19 myndigheter och organisationer och där Business har fått medel för att koncentrera sig på de största affärerna. Vi kristdemokrater vill inte att detta ska få motverka att fler små och medelstora företag kan få hjälp att växa och utvecklas. pekar på och riktar nu en stark uppmaning till regeringen att tydliggöra sambandet med andra åtgärder i exportstrategin, såsom just Team , i synnerhet då det bakomliggande motivet till inrättandet av regionala exportcentrum var just små och medelstora företags möjligheter att hitta rätt i främjandesystemet. Det är också slående hur regeringen ignorerar välfärdstjänsterna som en potentiell exportframgång. Svenska aktörer inom välfärdstjänster håller internationellt sett hög klass och är på många sätt banbrytande. Ny medicinsk teknologi, innovationer och behandlingsmetoder kan bidra till positiv hälsoutveckling globalt som de ger sysselsättning, skatteintäkter och underlag för nya medicinska framgångar i svenska företag. Alla affärer börjar lokalt, och därför bör även exportrådgivningsinsatserna vara lokalt och regionalt tillgängliga. Det finns många aktörer runt om i landet som har kunskap om och en diger erfarenhet av internationell handel. Deras kapacitet måste tas till vara. Inte minst är regionala handelskamrar en resurs för regional exportrådgivning. Genom att öppna upp för upphandling och rådgivningstjänster ges företag med exportambitioner möjlighet att utveckla sina exportkompetenser till lokala affärer och bidra till att etablera nätverk bland lokala aktörer som de känner förtroende för. För att säkerställa kvaliteten på rådgivningstjänsterna bör en auktorisering av dessa aktörer införas. bör därför uppmana regeringen att utreda hur regional och lokal exportrådgivning ska kunna upphandlas av fristående aktörer såsom handelskamrar och exporttjänstföretag. 71 (L): Handel är grunden för vårt välstånd. Handel binder samman länder och marknader världen över. Högre export gynnar företag, konsumenter och ekonomin i stort. På samma sätt påverkar även importen. Företag säljer mer och mer av sin produktion utomlands. Mätt som andel av den totala produktionen har exporten av varor och tjänster globalt sett mer än fördubblats . Jag ser dock med en viss oro ut över världen. Det finns en ganska betydande osäkerhet kring vart den globala konjunkturen är på väg. Tillväxten i världshandeln var relativt svag , och de handelskonflikter som pågår adderar till osäkerheten . Vi börjar se tendenser till ett handelskrig när , och andra stormakter börjar växla upp tonläget och agerar därefter. Ljusglimtar finns självklart. Där har vi EU som liberal kraft som fortsätter att arbeta för fler frihandelsavtal. och är två viktiga exempel. ska vara en stark röst för frihandel, i första hand genom globala avtal men också genom regionala överenskommelser. Globalisering genom handel leder till bättre hushållning med resurser och snabbare teknikspridning. Frihandeln är grunden för välståndet i . Den ökade konkurrensen utifrån har sporrat våra företag och gjort dem framgångsrika, utan att vi byggt upp handelsmurar. Det har nog inte undgått någon i denna kammare att är ett mycket exportberoende land. De varor och tjänster som vi exporterar motsvarar av bnp. Den globala handeln innebär dock också att svenska företag måste hålla sig konkurrenskraftiga. Det innebär framför allt att vi måste ha en politik som möjliggör och utvecklar handeln. går människor från extrem fattigdom till trygghet. Världen har aldrig haft en så liten andel fattiga som , och det är mycket tack vare globaliseringen. Ökad handel har stärkt både vår egen och andra länders ekonomi, utveckling och välstånd. är beroende av den europeiska marknaden. Det är avgörande för oss att EU-samarbetet och euron fungerar bra. Den inre marknaden ska utvecklas, och reformtakten ska vara hög. ska driva på för att skapa en gemensam digital inre marknad, där det blir lättare med digitala tjänster och e-handel över nationsgränserna. Tjänstesektorn i stort är den del som vi måste utveckla mest. De fyra friheterna – fri rörlighet för människor, varor, kapital och tjänster – är grunden för EU och den inre marknaden. Den inre marknaden är en framgångssaga. Gemensamma värderingar om demokrati och mänskliga rättigheter fungerar som ett sammanhållande kitt som få länder trots allt är beredda att ge upp. kan mycket göras för att den inre marknaden ska bidra till fler jobb, ökad tillväxt och vässad konkurrenskraft. ska vara drivande i att riva hinder för handel inom EU. har kraven på nationella särlösningar inom EU ökat, vilket riskerar att försvåra för gränsfri handel. Detta måste tydligt motsätta sig. EU ska aktivt motverka all ny protektionism, även sådant som inte är traditionella hinder såsom nationella subventioner, lokaliseringskrav och diskriminering vid offentliga upphandlingar. För en fungerande gemensam inre marknad kan det inte bara vara handel med varor som effektiviseras och prioriteras. Den digitala inre marknaden måste fortsätta att utvecklas, och gemensamma regler måste tas fram som stöder innovation, delningsekonomi och e-handel. Regelverk och krångel, som i många medlemsländer hindrar gränsöverskridande tjänstehandel, bör undanröjas. Jag slutar där jag började. Handel är grunden för vårt välstånd. Handel binder samman länder och marknader världen över. ska även fortsättningsvis vara en stark röst för frihandel. Vi står givetvis bakom våra två reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 12. 72 (S): Jag vill börja med att välkomna ledamoten till debatten. Vi andra har debatterat handelspolitik tidigare. Men det är kul att ha dig med här, Per Schöldberg. Svensk handel är en grundbult i vår ekonomi. Den skapar tillväxt, sysselsättning och ökat välstånd. sysselsätter exportindustrin 1,4 miljoner svenskar. Att internationell handel är mycket viktig är partierna i denna kammare rörande överens om. Vad är det då som utmärker Socialdemokraternas handelspolitik? Vi har fantastiska företag i vårt land, stora som små. De står sig väldigt väl i den internationella konkurrensen när det gäller kvalitet, hållbarhet och innovation. Det kan vi tacka det breda kostnadsfria utbildningssystem som vi har i för. Det gör att kompetensnivån i företagen överlag är hög. Vi kan fortbilda oss hela livet, och vi kan konkurrera med kunskap och inte med låga löner. Det är en viktig del i socialdemokratisk näringspolitik. Vi har också vårt robusta trygghetssystem att tacka för att det är så många som vågar pröva sina vingar – vågar byta jobb, vågar starta eget och vågar fortbilda sig.