prot · H609102 · 2019-06-11 00:00:00 — § 1 Meddelande om frågestund Tredje vice talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 2 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2018/19:SfU25 Åtgärder som underlättar för brittiska medborgare i vid ett avtalslöst brexit 2018/19:SoU20 omhändertagande av barn i vissa internationella situationer 2018/19:SkU23 Redovisning av skatteutgifter 2018/19:UU9 Strategisk exportkontroll 2018 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden 2018/19:UU12 Säkerhetspolitik § 3 Svar på interpellation 2018/19:221 om föräldrastödsprogram 1 Socialminister (S): har frågat mig varför regeringen slopar satsningen på föräldrastödsprogram och huruvida jag avser att vidta några åtgärder för att stärka det förebyggande arbetet för att långsiktigt minska trycket på landets socialtjänster. senaste lägesrapporter visar att har varit ansträngd i flera kommuner . Regeringen har därför vidtagit åtgärder för att stärka och utveckla den sociala barn- och ungdomsvården. Jag ska nämna några av de åtgärder som vidtagits. Först och främst fortsätter arbetet inom ramen för den nationella föräldraskapsstödsstrategin. Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd har i uppdrag att stödja genomförandet och följa upp strategin, och alla länsstyrelser har i uppdrag att stödja aktörerna i respektive län i att utveckla sitt arbete. Strategin är ett viktigt verktyg för att stärka föräldraförmågan och relationen mellan barn och föräldrar. Målsättningen är att alla föräldrar ska erbjudas föräldraskapsstöd under barnets hela uppväxt. Utöver strategin har i uppdrag att stödja huvudmän och yrkesverksamma inom den sociala barn- och ungdomsvården. har också i uppdrag att tillsammans med genomföra ett treårigt utvecklingsarbete som ska syfta till att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och . Regeringen har även fördelat pengar till verksamheterna. För stärkt bemanning i barn- och ungdomsvård fördelas statsbidrag till kommunerna för fler socialsekreterare. Det innebär totalt 2018–2019 för stärkt bemanning och ytterligare . Utöver det fördelas statsbidrag till kommuner på –2020 i syfte att stärka insatser för barn och unga med psykisk ohälsa. Den pågående utredningen socialtjänst, som ser över uppgifter och ansvar, har i sitt delbetänkande lagt en grund och visat på vikten av det förebyggande arbetet. I slutbetänkandet som ska lämnas kommer förslag på en moderniserad socialtjänstlag att presenteras. Jag ser fram emot utredningens förslag, vilka jag hoppas kommer att få stor betydelse för att möta flera av samhällets utmaningar och främja en jämlik, jämställd, hållbar och professionell socialtjänst. 2 (M): Tack, ministern, för svaret! Ministern säger att senaste lägesrapporter visar att har varit ansträngd i flera kommuner . Jag skulle vilja säga att det är dagens understatement. Om vi tittar på hur läget är och har varit inom ser vi att det är extremt ansträngt inte bara i några få kommuner utan praktiskt taget i samtliga 290 kommuner. Inte minst är det så på grund av det stora mottagandet av asylsökande som vi har haft i kombination med att vi också ser ett ökat behov av insatser, till exempel för att många barn och ungdomar mår psykiskt dåligt och är i behov av hjälp. Jag och tycker att det finns skäl att tala om som om den befinner sig i kris, åtminstone i form av en bemanningskris. Ministern lyfter i sitt svar här fram en del satsningar som regeringen har gjort för att förbättra bemanningen inom , och gott är väl det, men grundläggande tror jag är att jobba med arbetsförhållandena inom , att skapa bättre förutsättningar för medarbetarna att göra ett gott jobb, att förbättra arbetsmiljön och inte minst att jobba förebyggande, vilket den här interpellationen särskilt fokuserar på. saknas omkring 1 000 socialsekreterare i landet. Åtta av tio kommuner uppger att de har svårt att rekrytera socialsekreterare. Socialsekreterare träffar i genomsnitt sina klienter , och utredare inom barn- och ungdomsvården har enskilda samtal med barn och unga i genomsnitt per dag. Jag tror att ministern är helt överens med mig om att det är en situation som inte är tillfredsställande utan tvärtom är mycket bekymmersam. Från sida har vi lagt en lång rad förslag för att ta itu med de akuta problem som vi ser inom . De handlar bland annat om att vi vill se en ny socialtjänstlag. Det är bra att det pågår en utredning och att en ny lag förhoppningsvis är på gång. Vi vill också sjösätta en nationell handlingsplan för att ta tag i till exempel arbetsmiljöfrågorna, se hur man kan använda digitalisering för att frigöra mer tid för handläggarna åt det verkligt viktiga arbetet och mycket annat. En nationell handlingsplan tycker jag också, fru talman, ska fokusera mycket på att komma till rätta med de stora brister som vi ser i jämlikheten över landet. Det är väldigt stora skillnader inom vård och omsorg mellan olika kommuner, och detsamma gäller tyvärr också inom . En liten kommun har kanske svårare att ge ett lika väl utbyggt stöd som en större, och de regionala skillnaderna och skillnaderna mellan kommuner är inte acceptabla. Jag tycker att regeringen inte gör mycket och definitivt inte tillräckligt för att ta sig an dagens kris inom . Men min interpellation handlar mer om det förebyggande arbetet och om vad vi kan göra för att förhindra att barn och ungdomar får sociala problem och därmed hur vi långsiktigt kan arbeta för att minska trycket på . Trycket på är extremt högt, och då tycker jag att det är viktigt att vi jobbar förebyggande för att, inte men på lite sikt, minska trycket så att får bättre förutsättningar. Tyvärr tycker jag inte riktigt att ministern svarar på mina frågor om varför man slopar stödet till föräldrastödsprogram. Att stödja föräldrar torde ju vara det mest grundläggande och viktigaste, kan jag tycka, som man kan göra i det förebyggande arbetet när det gäller att hjälpa barn och ungdomar att inte hamna i bekymmer. Jag upprepar gärna min fråga till ministern: slopar regeringen stödet till föräldrastödsprogram när ministern i sitt svar säger att regeringens målsättning är att alla föräldrar ska erbjudas föräldraskapsstöd under hela barnets uppväxt? 3 Socialminister (S): Eftersom nämner till exempel en ny socialtjänstlag vill jag säga att det arbete som är påbörjat och som kommer att avslutas, åtminstone i meningen att utredningen lämnar sitt betänkande, visar att regeringen är på den bollen på samma sätt. Det tar förstås tid att utreda hela socialtjänstlagen, men att göra det ur ett förebyggande perspektiv tror jag kommer att vara viktigt, och jag hoppas att det också blir ett användbart underlag och föremål för handling och inte bara för debatt. Jag tror inte att det finns någon som inte tycker att vi ska arbeta förebyggande, och att verkligen se till att ges utrymme till detta är väldigt angeläget. Digitalisering och AI tänker jag, när beskriver det, är sådant som man med enkelhet kan använda utan att behöva personal vid till exempel utbetalning av försörjningsstöd. Det här är delar som regeringen ser på och som jag utgår från att kommunerna tittar på, liksom att de tittar på varandra. Jag utgår också från att Kommuner och Landsting som medlemsorganisation ser till att sprida kunskap om detta och att man hjälper sina medlemmar att driva en sådan utveckling. Jag ser väldigt positivt på det. Det förebyggande arbetet sker naturligtvis både i form av att ha en skola som fungerar och en arbetsmarknad som gör att föräldrarna har ett arbete att gå till och en inkomst som de kan leva på. När det kommer till utbildningsplatser och resurser har betydande insatser gjorts , och det kommer att fortsätta. Resurser till välfärden är förstås nödvändigt om kommunerna ska kunna välja att ha en bättre arbetsorganisation. kan man säkert organisera om, men min upplevelse och den respons jag får är att det tillskott på 360 miljoner som har givits – 2020 är det på 150 miljoner – har spelat stor roll för möjligheten att kunna hantera situationen. Jag vill uppehålla mig lite vid kompetensförsörjningen. Det är en utmaning. Vi skulle kunna debattera nästan vilket område som helst inom såväl den sociala sektorn som hela samhället där det finns stort behov av kompetens. Då är det viktigt att vi satsar på utbildningsplatser för att se till att möjlighet till kompetensutveckling ges men också möjligheten att som vuxen studera och byta bana. Det handlar även om att den som inte har tillräcklig kompetens för att klara sitt arbete ska ha möjlighet att få kompetensförsörjning också inom ramen för verksamheten. Kompetensförsörjning handlar alltså om pengar men också om att det ska finnas individer. Om vi sedan kan underlätta genom digitalisering på olika sätt och andra sätt att effektivisera organisationen är det klokt. I mångt och mycket är detta frågor för kommuner, för arbetsgivare och för chefer och ledare i verksamheterna. Det gäller att se hur organisationen kan lösas på bästa sätt. Jag avrundar det här första svaret med att säga att regeringen fortsätter att fördela medel till pågående satsningar på föräldraskapsstöd. Myndigheter fortsätter att stödja både genomförandet och med att följa upp den nationella strategin för föräldraskapsstöd. Länsstyrelsernas uppdrag att stödja enskilda aktörer i respektive län fortsätter också. Jag vill gärna ge ett exempel på hur regeringen arbetar för att sprida goda modeller. I till exempel har man ett arbetssätt där man jobbar man gentemot föräldragrupper i utsatta områden. Man jobbar inte med att ge ett möte eller ett hembesök, utan man jobbar mycket mer kontinuerligt. Under barnens 15 första månader gör man sex hembesök med både familjerådgivare och barnsköterska. Det ger föräldrarna en mycket bättre start i föräldraskapet men också en tilltro till myndigheter samt kunskap och vetskap om att och hur man kan söka sig vidare för att få mer stöd när barnen blir större. 4 (M): Låt mig uppehålla mig vid kompetensfrågan. Jag tycker egentligen att regeringen är för passiv här också. Statsrådet talar om utbildningsplatser. Men socionomutbildningen är väldigt populär. Jag tror inte att några platser gapar tomma där. Det utbildas många socionomer. Problemet är att för få av dem som utbildas söker sig till . Ett annat problem är att många väljer att gå vidare till andra arbetstillfällen eftersom man tycker att arbetet inom är för tufft och att man får för lite stöd och handledning. Därför prioriterar just insatser för att ge en bättre handledning och bättre introduktion i yrket. Unga nyutexaminerade socialsekreterare får ofta ta hand om krävande och tuffa utredningar och ta väldigt svåra, livsavgörande, beslut. Ledarskapet är viktigt. Vi vill ge bättre stöd till ledare och bättre introduktion till nya medarbetare. När det gäller grundorsakerna till sociala problem är jag och ministern helt överens om att skolan är central. Därför är det också ett misslyckande för den här regeringen att var femte elev lämnar utan fullständiga betyg och utan behörighet till gymnasieskolan. Det innebär tyvärr en kraftigt förhöjd risk för sociala problem och för att hamna i ekonomiskt och socialt utanförskap. Det är oerhört viktigt att komma till rätta med de bekymren. prioriterar bland annat insatser för obligatorisk läxhjälp, sommarlovsskola för elever som har halkat efter och mycket annat. Jag vill gå tillbaka till grundfrågan om föräldraskapsstödjande insatser. Det är bra att den nationella föräldraskapsstrategi som ministern lyfte fram fortsätter. Jag får ge regeringen lite beröm; det är också bra att regeringen har utvecklat strategin. Den första strategin utformades av Alliansen 2009. Den var betydligt smalare än dagens strategi. Det är bra att regeringen har breddat och utvecklat den och att den nuvarande strategin både har fokus på de breda, allmängiltiga insatserna som riktas mot alla föräldrar och tittar specifikt på riktade åtgärder för grupper som kanske löper större risk att få sociala problem. Det är bra. Det är också bra att man har breddat utgångspunkten för vem som räknas som förälder. Man tittar även på möjligheten att stödja personer som kanske inte är juridiska föräldrar men som barnet betraktar som föräldrar. Strategin som regeringen har tagit fram är bra, men jag menar också att det i den finns många goda argument för att den satsning som och har gjort på föräldraskapsprogram behöver fortsätta. ”För att nå målsättningen om att alla föräldrar ska erbjudas föräldraskapsstöd under barnets hela uppväxt behövs en fortsatt utveckling inom området”, konstaterar regeringen i strategin. Därför behövs och satsning på föräldraskapsprogram. Undersökningar visar också att föräldrar inte erbjuds det stöd i föräldraskapet som de efterfrågar. Därför behövs och satsning på föräldraskapsprogram. I regeringens strategi lyfter man också fram just det universella stödet som en viktig del. Därför behövs och satsning på föräldraskapsprogram. Jag tycker att ministern är svaret skyldig. Varför dra in de här i sammanhanget ganska futtiga 75 miljonerna till föräldraskapsprogram när man vet och själv lyfter fram att det är viktigt att stödja föräldrar i deras viktigaste roll i livet, nämligen att vara goda förebilder för och goda föräldrar åt sina barn? 5 Socialminister (S): säger att det inte är särskilt mycket pengar som regeringen drar tillbaka, och varför gör vi då det? Jag tänker att man måste fundera över hur ändamålsenlig just den satsningen är kontra helheten i själva strategin. beslutade i samband med budgetbehandlingen att ska användas för införandet av ett obligatoriskt kommunalt föräldraskapsprogram. Regeringen har sett behovet av att bredda de insatser man ger. får gärna rätta mig i sitt nästa inlägg, men det räcker till något besök under uppväxten. Det blir inte många hembesök. Det är ingen tät kontakt. Vi vill snarare använda insatserna på det sätt som man har gjort så här långt. Vi vill också fokusera särskilt på och rikta ytterligare medel gentemot grupper som befinner sig i utsatta områden. Där är kunskapen om det svenska samhället men också tilltron till myndigheter kanske inte vad de borde vara. Vi vet att myndigheter kan ge mycket stöd och hjälp. Då är det viktigt att man har kunskap om det. Regeringen gör helt enkelt en annan bedömning och menar att det inte behövs något obligatoriskt kommunalt föräldraskapsprogram, men det behövs andra insatser. Program är en del av det man kan behöva. Återigen, det behövs ett bredare anslag. Jag tycker själv att det är intressant och hoppas att Rinkebymodellen kan få stor spridning. Jag tror nämligen att det gäller att börja tidigt och förstå att alla föräldrar inte behöver samma, likadant eller lika mycket stöd. Vi behöver använda de begränsade resurser vi har. Det är inte bara ekonomiska resurser. Det är egentligen också det vi talade om i förra inlägget, nämligen kompetensen. Kompetensen är begränsad. Det är svårt att hitta tillräckligt många barnsköterskor och tillräckligt många familjerådgivare. För att räcka till att göra regelbundna och återkommande besök får man i olika kommuner och i olika regioner hitta olika sätt att arbeta beroende på hur det ser ut. Så här långt tycker jag att det fungerar. Jag tror återigen att en viktig del är att få spridning på Rinkebymodellen, om vi menar allvar med jämlikhet i hälsa och mer jämlika förutsättningar för barn . Jag tänker att vi kan ägna nästa replikskifte åt familjecentraler. Jag skulle åtminstone vilja säga några ord om det. Det är något som växer fram. Jag vet inte, men jag tror inte att det finns några regioner som inte har familjecentraler. Frågan är med vilken täthet de är placerade och var och hur strategiskt de är placerade. Det spelar väldigt stor roll att man gör det enkelt och tillgängligt, att man minskar avståndet och tar bort trösklar, inte minst när det gäller att vända sig till . I vårt samtal här tycker vi att är jätteviktig, en grundbult och en viktig förutsättning och att där finns mycket kompetens. Alla upplever inte det på det sättet. Man kan uppleva att det finns ett avstånd till , och man tar kanske inte kontakt i onödan utan upplever att det är att signalera ett problem och så vidare. Det behöver vi verkligen jobba med, på tal om och annat i vårt samhälle på olika områden. Även här gäller det för att finnas i andra miljöer för att kunna erbjuda sin kunskap och kompetens till dem som behöver. Familjecentraler är ett viktigt område. mellan regeringen, Liberalerna och har vi också sagt att vi ska titta på en mer samlad barn- och ungdomshälsovård. Detta säger jag för att man ibland vänder sig till barn- och ungdomshälsovården med olika typer av problem, kanske psykiska problem, som kan bottna i en problematisk familjesituation. Att hålla ihop barn- och ungdomshälsovården bättre än kommer att vara ett viktigt bidrag till att underlätta för föräldrar och också ge barn en bättre uppväxt. 6 (M): Jättebra att ministern lyfter fram familjecentraler! Här finns ett färskt tillkännagivande från om att stärka arbetet med familjecentraler, så att de finns tillgängliga i hela landet. Det är mycket bra om ministern tar till sig det. De stora skillnaderna över landet är ett skäl till att det behövs ett krav på kommunerna att erbjuda föräldraskapsprogram. Hur programmen ska se ut ska naturligtvis avgöras utifrån deltagarnas behov. Det är alldeles riktigt att samma stöd och insatser inte behövs för alla föräldrar. Själva poängen med att erbjuda alla föräldraskapsstöd är just att minska eller ta bort stigmat och att visa att föräldraskapet är utmanande för oss alla. Det är inte något som gäller bara några få, utan det gäller oss alla. Men givetvis är det så att vissa grupper löper större risk att hamna i bekymmer. Vissa grupper behöver större och mer långtgående insatser och stöd. Till exempel kan man tänka sig, som ministern nämnde, att det kan behövas särskilda insatser för personer som kommer från en annan kultur eller har barn med någon form av funktionsvariation. Då kan man behöva annat stöd och andra insatser än andra föräldrar behöver. Det behöver också utformas individuellt. Jag tycker att det är viktigt att det ges ett generellt stöd till alla föräldrar, oavsett om de bor i eller i , som jag själv. Jag menar, fru talman, att det är god ekonomi i att investera i föräldraskapsstödjande verksamhet. Kommunernas samlade kostnader för individ- och familjeomsorgen uppgick till omkring 46 miljarder . av de kostnaderna hänförs till barn och ungdomar. Kan vi då investera de 75 miljoner som M och KD har avsatt tror jag att vi kan få mångdubbelt tillbaka i form av lägre kostnader för och andra samhällsinsatser . Jag uppmanar regeringen att prioritera om och inte stryka denna satsning. 7 Socialminister (S): Jag vill understryka hur ny Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd är. Den finns just av det skälet att regeringen mycket väl inser behovet av kunskap som ligger till grund för stöd till föräldrar. Det är alltså en kunskapsmyndighet för föräldraskapsstöd för familjerätt och internationella adoptioner, men man ansvarar också för att bedriva och främja ett kunskapsbaserat arbete liksom kunskapsförmedling och förebyggande insatser till föräldrar och för att främja barns utveckling och hälsa. Så sent som , alltså för mindre än , fattade regeringen beslut om en nationell strategi för ett stärkt föräldraskapsstöd. Föräldraskapsstöd är insatser, aktiviteter och verksamhet som riktas till föräldrar och som stärker föräldraförmågan och relationen mellan föräldrar och barn. Det kan handla om att ge föräldrar kunskap om barnets rättigheter, hälsa och utveckling, att stärka föräldrars relationer till varandra och till deras sociala nätverk. Det kan handla om insatser och verksamhet som föräldragrupper inom mödra- eller barnhälsovården, föräldraskapsstödsprogram eller besök hos familjerådgivningen. Det kan också handla om aktiviteter som erfarenhetsutbyte med andra föräldrar, samtal med företrädare inom förskola, skola och barnhälsovård eller idrottsförening runt föräldraskapet när det gäller barnet och behovet eller att föräldrar tar del av föräldraskapsstödjande information på internet och sociala medier. Jag nämner allt detta därför att föräldraskapsstöd är så brett. Jag tycker inte att vi ska smalna av det till att handla om till obligatoriska föräldrastödsprogram, utan bredden är viktig. Utifrån vad varje enskild familj och varje enskild förälder har för behov ska utbudet vara brett. För en del föräldrar finns det ett socialt nätverk. Där finns det skillnader när man får sitt första barn. Syftet med Rinkebymodellen är ju att nå alla som får sitt första barn. Men detta är ett arbete som regeringen bara har påbörjat. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 4 Svar på interpellation 2018/19:225 om vaccinationer och bioterrorberedskap 8 Socialminister (S): Kopparklint har frågat mig hur jag avser att säkerställa beredskap vid eventuella spridningar av biosmittor och kemiska angrepp mot hela svenska folket. Hon har också frågat mig om jag anser att har tillräckligt robusta vaccinationsstrategier i beredskap vid en bioterroristattack eller jag avser att vidta ytterligare åtgärder. Slutligen har Kopparklint frågat hur jag avser att skydda första linjens personal inom räddningstjänst, sjukvård och Försvarsmakten mot angrepp eller utbrott av exempelvis ebola och smittkoppor. Låt mig börja med att instämma med Kopparklint. Den förändrade hotbilden när det gäller terroristattentat och hälsohot ställer ökade krav på hälso- och sjukvårdens beredskap. Det gäller såväl smittsamma sjukdomar som andra typer av kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot, så kallade CBRN-hot. beslutade regeringen om en nationell säkerhetsstrategi som definierar säkerhet utifrån det helhetsperspektiv som krävs. Genom det försvarspolitiska inriktningsbeslutet återupptogs också planeringen för totalförsvaret. I den planeringen ingår att stärka hälso- och sjukvårdens förmåga. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att se över hälso- och sjukvårdens beredskap och förmåga inför och vid allvarlig händelse i fredstid och höjd beredskap. Utredaren ska lämna förslag på hur vårdens förmåga att hantera sådana händelser bör utvecklas. I denna utredning ligger flera av Kopparklints frågor, liksom möjliga vägar framåt. Det pågår ett kontinuerligt arbete med att säkerställa beredskap och förmåga att hantera biosmittor och andra angrepp. Det finns väl utvecklade former för internationella samarbeten på området, både inom EU och globalt. De är förstås centrala. Inom EU har samarbetet mot gränsöverskridande hälsohot stärkts genom inrättandet av . Därtill presenterade en handlingsplan för att förbättra beredskapen mot CBRN-hot. deltar aktivt i det arbetet. Det internationella hälsoreglementet är ett bindande regelverk för alla WHO:s medlemsländer för att upptäcka och begränsa spridningen av smittsamma sjukdomar och ämnen inom och mellan länder. Det internationella hälsoreglementet omfattar samtliga allvarliga hälsohot inom CBRN-området. Även andra organisationer och mekanismer inom FN-systemet syftar till att stärka beredskapen för olika former av biologisk krigsföring och terrorism. deltar aktivt i den internationella samordningen av sådana insatser. Utöver detta har Försvarsmakten ett särskilt kompani för att möta CBRN-hot. I har det övergripande nationella ansvaret för befolkningens skydd mot smittsamma sjukdomar. Myndigheten samordnar smittskyddet på nationell nivå, liksom förberedelserna för försörjning av läkemedel inför allvarliga smittoutbrott och beredskapen mot allvarliga gränsöverskridande hälsohot. Smittskyddsläkarna i landstingen och många andra myndigheter är viktiga delar i den kedjan. I ansvar ingår också att utarbeta planer och vaccinationsstrategier. Myndigheten har vidare ansvar för beredskapslager av vissa smittskyddsläkemedel. Det finns beredskapslagrade läkemedel för influensapandemier och andra större utbrott av smittsamma sjukdomar.