prot · H60987 · 2019-05-07 00:00:00 — Den femte punkten var att vi behöver ha ett tydligare fondtorg, där fonderna för våra premiepensioner samlas. Den sjätte punkten var att arbetsmiljö- och utbildningsrelaterade åtgärder behöver vidtas. Vi behöver nämligen inte bara kunna jobba längre, utan vi behöver också komma in på arbetsmarknaden tidigare. En punkt innebar att vi behöver ha ett råd för att samtala med parterna. En av punkterna handlade om att vi skulle tillsätta en delegation för äldre arbetskraft, och den sista punkten handlade om att vi behöver titta på avdragsreglerna för tjänstepension. Det här var nio otroligt viktiga punkter, och åtgärder för de allra flesta har vi vidtagit – alla förutom jämställdheten när det gäller pensionerna och det som har med arbetsmiljö och utbildning att göra eftersom det inte riktigt ligger på vårt bord. Vi har sett till att höja garantipensionen. Det finns ett förslag som gör att de som har de allra lägsta pensionerna nu ska få en högre pension. Vi har också ett förslag som handlar om att höja pensionsåldern. Reglerna för modernisering av AP-fonderna är också färdiga, och vi har förändrat och tydliggjort reglerna för hur man går till väga när fonder lämnar fondtorget. Äldredelegationen är viktig, för den har som uppgift att se till att vi förstår hur viktigt det är att vi har en äldre arbetskraft på arbetsmarknaden. Kunskaper och erfarenheter som den äldre arbetskraften har är inte bara viktiga för att vi ska få högre pension utan också för att vi behöver de äldres kunskaper på arbetsmarknaden. Det här med jämställda pensioner är något som jag värnar om och något som jag med stolthet kan säga att jag har varit med och sett till att vi har fått med i de här punkterna. Från har vi motionerat i det här betänkandet om att vi vill se till att kvinnor får högre pensioner. Det handlar om att man måste ha lika lön, eller högre lön, och om att man måste kunna arbeta heltid, för det är viktigt, liksom att männen tar ut föräldraledighet i samma omfattning. För att avhjälpa det här – för det går inte att ordna på ett bräde – vill vi från att man ska kunna dela pensionsrätter under de år man har små barn. Det är ett sätt att vidta en åtgärd innan vi får det jämställda samhället – vi har ju hört här att det kommer att ta innan vi får det. Därför måste vi göra något som innebär att vi kan dela pensionsrätterna mellan mannen och kvinnan i familjen. Det är som sagt speciellt viktigt när barnen är små. Med detta har jag velat uttrycka hur viktigt vårt pensionssystem är och hur viktigt det är att vi har kontroll över det. Det ska vara ett system som håller, precis som de sa när det genomfördes, till nästa istid. Jag står naturligtvis bakom alla våra motioner, men för tids vinnande yrkar jag bifall speciellt till reservation 1. 74 NOOSHI DADGOSTAR (V): Vi i ställer oss naturligtvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 2. I bestäms reglerna för pensionssystemet i en sluten grupp av riksdagspartier. Vi menar att det är ett tveksamt sätt att fatta beslut på. Det är svårt för väljarna att avgöra vilka partier som driver de olika politiska förslagen och vad som egentligen gör att vårt pensionssystem inte fungerar eller fungerar på ett visst sätt. Det är en bidragande orsak till att allt fler svenskar känner stark misstro mot pensionssystemet. Trots att flera partier lovar och lovar att pensionssystemet ska bli bättre och att det ska hända någonting händer ingenting. Plötsliga sänkningar av pensionerna, som har inträffat i rad , sker utan debatt och utan riksdagsbeslut. Vi är bekymrade över detta eftersom många väljare uppfattar det som att det inte finns några alternativ till en ständigt försämrad pension. Problemet är också att sedan Pensionsgruppen formerades har inte mycket hänt. Pensionsgruppen ägnar sig åt planlösa översyner och överväganden men kommer aldrig framåt. Bara det faktum att det kuvertet dyker upp på hallgolvet ger var fjärde svensk ångest och oro, enligt . Jag menar att det är befogat. har gått sedan det nuvarande pensionssystemet sjösattes, och vi ser nu hur låga pensioner systemet ger. Över 250 000 personer är fattigpensionärer. Det är flest i . Över hälften av alla kvinnor har garantipension, alltså det lägsta bottenskyddet. Det mest oroväckande är att detta bara är början. Om vi tittar framåt kan vi se att den allmänna pensionen kommer att sjunka dramatiskt. Halva lönen i pension är redan ett faktum för 50-talisterna. Om inget görs landar pensionerna av slutlönen för alla födda efter av slutlönen för millenniegenerationen. 90-talisterna kommer att behöva jobba tills de är minst 70. Om de börjar arbeta mycket tidigare än , jobbar heltid och får en bra lön kanske de kan nå upp till dagens pensionsnivåer, ungefär hälften av lönen. För den som minns lovade partierna som deltog i pensionsuppgörelsen att den allmänna pensionsutbetalningen skulle ligga på av slutlönen, men den är långt ifrån det. Vi i menar för övrigt att är för lågt för att kunna upprätthålla en god livskvalitet. kan dessutom en person som har jobbat heltid ett helt arbetsliv få hundralappar mer i allmän pension jämfört med någon som inte jobbat alls. Anledningarna till detta är i första hand, menar jag, de mycket låga avsättningar som görs till pensionen under vårt arbetsliv. Pensionsgruppens förslag om pensionsåldershöjning i form av höjning av riktåldern höjer pensionsnivåerna till i genomsnitt av slutlönen. Vi menar att det inte räcker. Detta sker dessutom under vissa förutsättningar, det vill säga att man har en hyfsad lön, jobbar heltid och så vidare. Trots en höjd pensionsålder kommer systemet att fortsätta att ge mycket låga pensioner eftersom grundproblemet är de låga inbetalningarna. Mitt stora problem är att sexpartigruppen inte har valt att höja inbetalningarna till pensionerna. Den har inte valt att försöka dämpa skillnader i pensionen mellan höginkomsttagare, som ofta har mindre fysiskt tunga arbeten och lever , och den som har ett tyngre arbete men lever kortare eller skillnader mellan kvinnor och män. Det är som att hela pensionssystemet är på svältkur, men eftersom man vägrar att höja inbetalningarna åtgärdas svältkuren på ett desperat sätt genom att höja pensionsåldern ytterligare. Pensionsåldern ska höjas allteftersom – återigen utan att fatta beslut i om detta. Det finns stora orättvisor med pensionerna . Skillnader i inkomst förstärks när vi går i pension. Pensionsgapet mellan kvinnor och män är , vilket alltså är mer än inkomstgapet i arbetslivet. Eftersom grundskyddet räknas upp med prisutvecklingen i stället för löneutvecklingen hamnar också det på efterkälken. Garantipensionen urholkas alltså som går. Allt fler av dem som får garantipension kommer snart att ligga på en nivå under låg ekonomisk standard. föreslår därför att grundskyddet i stället ska räknas upp med lönerna. När man läser yttrandena som har kommit om förslaget från Pensionsgruppen om till exempel höjda åldrar kan man se att LO rasar över förslaget om höjd pensionsålder. Många klarar inte ens att arbeta till dagens pensionsålder. Då är det mycket illa att höja den ytterligare. Kritiken handlar till stor del om att förslaget inte är kopplat till förbättringar i arbetslivet så att det över huvud taget blir möjligt att arbeta så . Av LO:s yttrande framgår att enbart höjda åldersgränser inte kommer att göra det möjligt för LO-grupperna att orka arbeta längre. Det innebär alltså att arbetare i kommer att få lägre pensioner eftersom risken överförs på den enskilde. Föreställningen om att vi lever är också behäftad med stora skillnader mellan olika grupper. Medellivslängden för korttidsutbildade kvinnor sjunker i , och den är oförändrad för korttidsutbildade män. En höjd pensionsålder kommer alltså – jag vill betona det – att öka skillnaden ytterligare mellan arbetare och tjänstemän. Faktum är att utvecklingen när det gäller arbetsmiljön, som också påpekade och som tagits upp i Pensionsgruppen, är på väg åt fel håll. Det går emot hela idén om att höja pensionsåldern. Egenkontrollen över arbetet har minskat. Sju av tio arbetarkvinnor anger att de som mest under halva arbetstiden kan bestämma över sin arbetstakt. Det är alltså en försämring . Påfrestande arbetsställningar är vanligast bland kvinnor i arbetaryrken. Utsatthet för buller har ökat . Särskilt utsatta är män i arbetaryrken, med en andel som har ökat från . Tillgången till företagshälsovård har minskat inom alla grupper . Störst minskning har skett för arbetarkvinnor, där har tillgång till företagshälsovård jämfört . Utvecklingen går tyvärr åt fel håll, som vi förutsätts arbeta längre. LO menar att en lång rad förstärkningar måste göras i arbetslivet innan man börjar diskutera höjd pensionsålder. Reglerna behöver ändras på så sätt att fler får fasta anställningar på heltid så att det går att tjäna ihop till en rimlig pension. behöver få ökade resurser. Skyddsombuden behöver också få ökade resurser. Alla anställda behöver få tillgång till kvalitetssäkrad företagshälsovård och stödet till omställning förstärkas på olika sätt och så vidare. Jag måste verkligen instämma i att det är orimligt att det enda konkreta förslaget är höjda åldersgränser. Det finns inga andra satsningar. Det betyder att konsekvenserna av dålig arbetsmiljö ensidigt läggs på den enskilda anställda i form av mycket låga pensionsnivåer resten av pensionärslivet. Risken att drabbas av sjukdom och utslitning är ojämlikt fördelad, och LO-gruppen drabbas i högre utsträckning än andra grupper. Det som vi måste börja med är att höja inbetalningarna till pensionssystemet. Grunden är att höja pensionsavgiften från dagens 17,21 till åtminstone 18,5, som var tanken när nuvarande system utformades. Det skulle höja pensionerna för morgondagens pensionärer med och dagens pensionärer med . Det är naturligtvis helt feltänkt, menar jag, att höja pensionsåldern. Många klarar inte av att arbeta ens till dagens pensionsålder. Men den höjda pensionsåldern förvärras av att möjligheten att få sjukersättning är så begränsad. presenterade därför på första maj ett förslag som innebär att det efter inte ska ställas krav på omställning och prövning mot hela arbetsmarknaden vid en ansökan om sjukersättning. Det är inte rimligt att det ställs samma krav på omställning på en person som är till exempel som på en som ska gå i pension . På så sätt kan många slippa ta ut pensionen och i stället få sjukersättning. Det kan dämpa de värsta effekterna av höjd pensionsålder. Sedan är det en nyckelfråga att göra större insatser i offentlig sektor för att minska stress och arbetsbelastning. Slutligen: Vi i är mycket bekymrade över det pensionssystem vi har. Ett helhetsgrepp måste tas för att generellt höja pensionerna och också minska skillnaderna i pensionsutbetalningar mellan arbetare och tjänstemän och mellan kvinnor och män. 75 (C) replik: Jag blir lite upprörd när man yvs över att pensionssystemet inte fungerar och att pensionerna har sänkts , som tycks tro. Pensionerna har inte sänkts . Pensionssystemet har sänkts vid tre olika tillfällen. Det beror på att det inte är knutet till statskassan. Om det skulle vara knutet till statskassan skulle pensionerna förmodligen ha sänkts betydligt fler gånger, och man skulle ha använt pengarna till andra delar. Men detta är tydligen inte något som förstår. Vi har, som jag sa, partsråd tillsammans med arbetsmarknadens parter. Vi har träffats fyra gånger, om jag inte missminner mig. Parterna kommer mangrant, och skälet till det är att man ska arbeta tillsammans för att medverka till att folk kan arbeta längre när vi nu höjer pensionsåldern. Det betyder att vi ska se till att arbetsmiljön blir bättre, att vidareutbildningen blir bättre och att omskolningen blir bättre. Det är också något som är med i den överenskommelse vi har med regeringen om att förändra arbetsmarknaden. Dessutom har vi ändrat AP-fonderna. Tror inte att det kommer att innebära att placeringsreglerna som uppdateras ger mer pengar i våra fonder? Tror inte att det kommer att ge högre pension? Kommer inte heller förändringarna i premiepensionen att ge en högre avkastning? Vem ska se till att vi får mer pengar till pensionssystemet utan det som vi har gjort nu? 76 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik: Tack, , för frågan! Jag noterar att först säger att pensionerna inte har sänkts, men sedan erkänner hon att de faktiskt har sänkts . Det var ju precis detta som jag var inne på. Låt mig komma in på huvudproblemet. Nej, jag tror inte att de förslag som Pensionsgruppen kommer med kommer att höja pensionerna. Huvudproblemet med vårt pensionssystem är ju att det är kraftigt underfinansierat. Trots att föredrar alla de punkter som man har funderat över i Pensionsgruppen finns det inget om att vi måste höja inbetalningarna till detta system, som är kraftigt underfinansierat. Det är därför bromsen slår till. Det är därför man inte får ut högre pensioner. Jag undrar verkligen hur man tror att människor ska få högre pensioner när man dessutom vill försämra arbetsrätten och ta bort turordningsreglerna. Det innebär ju att de äldsta på arbetsplatserna kommer att ryka först. Den som har jobbat in mest pengar till företaget men har ont i nacke och handleder kommer att bli den som blir uppsagd först, och det är oftast den som är lite äldre. Detta fungerar väldigt dåligt också med den övriga regeringspolitiken. Dessutom drar regeringen och dramatiskt ned på bidrag till kommuner och landsting, där kvinnor ju arbetar. Jag vet inte varifrån tror att kvinnor får sina löner, men av dem som jobbar i offentlig sektor är kvinnor. Vill man höja kvinnors löner måste man alltså höja statsbidragen. Där vill ju dra ned dramatiskt. I alla dessa delar är verkligen en fiende till högre pensioner. 77 (C) replik: Att vi drar ned statsbidragen dramatiskt är väl i högsta grad att ta i. Det är ju inte sant. Jag undrar hur tror att våra pengar växer. Kommer en krona att vara lika mycket värd ? Vi placerar våra pengar på det bästa sättet för att de ska växa. Det är så marknaden fungerar. Det är så pengar kommer in, även till vårt pensionssystem. Det är därför som vi nu har genomfört att våra AP-fonder ska få placeringsregler som innebär att vi får bättre möjligheter till högre avkastning från dem. Jag vet inte om trollar med knäna för att få pengar att växa. Det enda sättet är ju att placera pengarna på ett bra sätt. Det är precis detta som blir verklighet. Dessutom medverkar vi, via våra samtal med parterna, till att man ska ta ett ansvar för att arbetsmiljön ska bli bättre och att vi dessutom ska se till att arbetsgivaren får ett större ansvar för att man ska få omskolning och vidareutbildning. Kommer detta inte att innebära att våra arbetstagare får möjligheten att arbeta längre? Vi kan ju inte få en pensionstid som är längre än vad vi betalar in till systemet. Man kan inte trolla med knäna. Pengar regnar inte som manna från himlen. De kommer av att man investerar. 78 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik: förstår jag vad tror ska hända. Hon ska gambla på ett kasino! Hon ska satsa en krona och hoppas att den blir tusen miljoner . Jag tror inte att man kan jobba på det sättet. Vi ska inte tro att vi kan betala riktigt lite och göra en suverän investering i något obskyrt företag som vi hoppas ska få en jättebra idé och att det ska leda till väldigt höga pensioner. Så kan man inte hantera en stat och ett pensionssystem! Väldigt många människor är överens om att inbetalningarna måste höjas. AP-fonderna investeras, och de ska investeras på ett bra sätt. Det är vi helt överens om. Men det kompenserar inte för den låga inbetalningen. Det är fortfarande för lite pengar som avsätts. Precis som jag sa i mitt inlägg är pensionerna för låga även om vi höjer pensionsåldern. Om vi jobbar tills vi blir kanske vi får bra pensioner. Men jag menar att det behövs andra saker, inte bara att man höjer åldern. Det är så många människor som inte ens klarar att arbeta till dagens pensionsålder. Detta måste och ha respekt för. Man är sliten i kroppen, och det hjälper inte att man gör så mycket neddragningar i den offentliga sektorn som regeringen och vill göra. För att upprätthålla dagens nivåer i kommuner och landsting skulle vi behöva skjuta till 60 miljarder. Det är långt ifrån vad regeringen skjuter till, vilket alltså innebär dramatiska nedskärningar i offentlig sektor. Då spelar det ingen roll att man säger till arbetsgivarna att de ska vara lite snällare och så vidare. Det måste finnas pengar, och det är en skam att man kombinerar detta med att försämra arbetstryggheten, vilket kommer att drabba äldre arbetskraft. 79 HANS (KD): Jag yrkar bifall till reservation nr 3, som handlar om ett seniorvänligt samhälle där alla kan åldras i trygghet och värdighet, om att öka drivkrafterna för ett längre yrkesliv och om att skapa mer jämställda pensioner. Det är våra äldre som har varit med och byggt upp det här landet, och därför ska de få åldras med bibehållen värdighet. Det är en fråga om etik och anständighet. Värdighet känner ingen ålder. är det dock många som blir äldre med en känsla av oro inför sin egen ålderdom. Man lever i många fall ett liv i påtvingad ensamhet och isolering. Vi ser att det finns mycket för oss att göra politiskt för att komma till rätta med detta. ska vi se våra seniorer som en resurs – en mycket viktig resurs. Vi har från sida kritiserat den särskilda löneskatt för äldre på som infördes av den rödgröna regeringen . Den var och är olycklig av flera skäl, och ett skäl är att det behövs erfarna sjuksköterskor, lärare, hantverkare, socialsekreterare med mera. Med M-KD-budgeten ser vi nu till att denna skatt kan avskaffas . Den debatten ska hållas och det beslutet fattas i denna kammare . Beslutet att avskaffa den särskilda löneskatten för äldre rimmar väl med de beslut vi har fattat och de överenskommelser vi har slutit i Pensionsgruppen, exempelvis om att stegvis höja pensionsåldern. Det är samma justeringar som har skett i både och , och de är nödvändiga. lever vi nämligen nära längre än vi gjorde när beslutet om vårt pensionssystem fattades. I Pensionsgruppen har vi också kommit överens om att höja garantipensionen med och att höja taket i bostadstillägget . Det innebär rejäla förbättringar för de pensionärer som har det ekonomiskt svårast. I och med dessa beslut kommer 800 000 pensionärer att få mer i plånboken. Att värna det pensionssystem vi har och som i sin helhet såg dagens ljus 2003 är för oss kristdemokrater viktigt. Vi var med och stöttade det eftersom det är ett sätt att skapa hållbarhet både i nutid och . Därför deltar vi också aktivt i det arbete som sker i den parlamentariska pensionsgruppen. Ska vi ha ett långsiktigt hållbart pensionssystem måste vi här i kammaren titta på vilka åtgärder vi kan vidta som bidrar till detta. Enkelt uttryckt skulle man kunna säga att en nyckel för att vi ska kunna ha ett hållbart pensionssystem är att arbetslivet förlängs – att antalet år som arbetas ökar. Det ställer i sin tur mycket stora krav på arbetsmiljön, så att människor inte bara orkar utan också vill jobba längre. Det handlar även om att göra det attraktivt att anställa äldre och attraktivt för den enskilde att omskola sig. Om vi ska förlänga arbetslivet ska vi dock inte titta enbart på den ena änden utan också på den andra, nämligen inträdesåldern på arbetsmarknaden. Svenska studenter avslutar sina akademiska studier senare än studenter i jämförbara länder. Enligt är etableringsåldern högre än den var . Enligt en rapport från gör detta att en 60-talist, det vill säga en sådan som jag, får ut av sin slutlön medan en 90-talist – vilket inkluderar två av mina söner där hemma – får ut . I uppskattade man att den privatekonomiska förlusten av att förskjuta examensåldern med ett enda år uppgår till . Även tittar på detta med inträdesålder och har koll på en rad olika länder. De visar på en skillnad : När vi i i snitt är klara med vår examen har människor i gjort sitt inträde i arbetslivet . Även här behöver vi alltså titta på vilka politiska beslut vi kan fatta i den här kammaren för att inträdesåldern ska sänkas. föreslår exempelvis en examensbonus som innebär med dubbelt jobbskatteavdrag för dem som tar ut en akademisk examen senast det år då de fyller 25. finns det i pensionssystemet, efter ett kristdemokratiskt initiativ, en rätt att tillgodoräkna sig pensionsrätt för så kallade barnår. Det innebär att upp till kan räknas som pensionsgrundande för den av föräldrarna som har haft den lägre inkomsten bland annat på grund av längre föräldraledighet och deltidsarbete. Den reformen var viktig eftersom den dels oftast stärker kvinnors pensioner, dels signalerar att det är en viktig samhällsinsats att ta hand om sina barn. Det är kvinnorna som jobbar deltid, och de gör det även efter barnets fyraårsdag. För att i större utsträckning kompensera de föräldrar som går ned i arbetstid eller är hemma med sjuka barn vill vi kristdemokrater utöka antalet barnår från fyra till fem. Vi vill också höja den generella jämförelseinkomsten i barnrättsåren från till , så att de med lägst inkomst får en högre pensionsrätt. Detta är ett förslag som även har fört fram, och enligt myndigheten uppskattas den typen av förändringar minska gapet mellan mäns och kvinnors intjänande till den allmänna pensionen med . 80 (S): Inledningsvis vill jag yrka bifall till förslaget i betänkande SfU22, som rör det allmänna pensionssystemet, garantipension och bostadstillägg. pensioner ska vara trygga och hållbara. Som många av oss har sagt är pension nämligen uppskjuten lön, och varje individ har tjänat in till den under sitt arbetsliv. Vårt pensionssystem är ett av de tryggaste i hela världen och en viktig del av vår svenska välfärdsmodell. Det är robust och pålitligt. Tyvärr finns det dock klyftor mellan pensionärer, och systemet är inte rättvist för alla. Varje individs inkomst spelar stor roll för den framtida pensionen – ju mer pengar som kommer in till systemet, desto mer pengar kommer ut i form av pensioner. Fundamentet är livsinkomstprincipen. I finns över 2 miljoner pensionärer och 8 miljoner framtida pensionärer. Pensioner är därför något som berör oss alla – även mig som är 90-talist. Därför måste systemet vara legitimt. Det måste skapa ett starkt förtroende hos människor, så att man kan lita på att systemet står på individens sida den dag man börjar spara till pensionen eller den dag man går i pension. Socialdemokratins mål har alltid varit att bekämpa samhällets orättvisor. Därför prioriterar nu den socialdemokratiskt ledda regeringen, tillsammans med Pensionsgruppen, att genom en rad olika åtgärder minska de ekonomiska klyftorna i pensionssystemet. En av de största orättvisorna i pensionssystemet är den mellan män och kvinnor. I snitt skiljer det i pension mellan könen. Det är inte acceptabelt på något sätt. Kvinnor är som vanligt den grupp i samhället som drabbas hårdast av den rådande ojämställdheten. Det gäller kvinnor som jobbar inom låglöneyrken och inom välfärden. Det gäller kvinnor som deltidsarbetar med otrygga anställningar och tar extra ansvar för det obetalda hemarbetet. Det gäller kvinnor som har större sjukfrånvaro och i större utsträckning än män är föräldralediga. Vi kan inte få ett mer jämställt och jämlikt pensionssystem om vi inte pratar om de här problemen och åtgärdar dem tillsammans. När pensionssystemet sjösattes var politikens mål att alla pensionärer skulle få ut av sin slutlön i pension. Med facit i hand kan vi se att det inte blev så. Pensionerna är för låga, vilket påverkar varje individs uttag. I kombination med att vår befolkning lever än ser vi att pensionerna blir lägre ju äldre människor blir. Det är såklart fantastiskt att människor blir friskare och lever i dagens . Medellivslängden ökar med tre och , och detta är tack vare stora investeringar i vårt gemensamma – vår välfärdsstat. Men konsekvensen av den ökande medellivslängden blir dessvärre en lägre pension än vad vi hade räknat med.