prot · H70953 · 2019-12-17 00:00:00 — § 1 Återrapportering från Europeiska rådets möte den 12– 1 Statsminister (S): träffades EU:s ledare i . Den första frågan på dagordningen var konferensen om framtid. Därefter diskuterade vi det som kom att dominera mötet, nämligen EU:s långsiktiga klimatstrategi. Under middagen skulle vi ha haft en lång diskussion om EU:s nästa långtidsbudget. Det blev en mycket kort sådan och ett antagande av slutsatserna. Jag ska återkomma till det. Men även de övriga frågorna på dagordningen diskuterades då. hade vi dels ett eurogruppsmöte, dels ett möte i artikel 50-format om brexit. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 12– Vi kunde utan diskussion fatta beslut om ramarna för den konferens om framtid som kommissionens ordförande har föreslagit. För regeringen är det viktigt att konferensen inte leder till förslag om fördragsförändringar eller står i vägen för arbetet med de prioriteringar som EU har enats om i den strategiska agendan . Vi vill däremot se en bred dialog som också involverar de nationella parlamenten. Regeringen kommer att återkomma till när det finns mer detaljerade förberedelser som ska tas upp i rådet. Huvudfrågan var som sagt klimatet. har behandlat klimatfrågan . var det hög tid att komma till beslut. Det blev en lång diskussion som kunde avslutas först . Några länder höll emot in i det sista, men till slut kunde målsättningen om ett klimatneutralt EU till 2050 antas. Ett undantag gjordes för vad gäller implementeringen. De har inte velat ansluta sig fullt ut till målsättningen. Jag hade givetvis hellre sett att alla medlemsstater ställt sig bakom den här höjda ambitionsnivån, men det var till slut inte möjligt. Trots det är beslutet om ett klimatneutralt EU till 2050 en mycket viktig signal i EU och till omvärlden. Det är också det beslut som kommissionen efterfrågat för att kunna gå vidare med det omfattande ramverk som ska möjliggöra EU:s gröna omställning. Jag ser fram emot att återkomma till det arbetet. Därefter var det tänkt att diskussionen skulle ägnas åt EU:s långtidsbudget och den så kallade förhandlingsbox som det finländska ordförandeskapet presenterat inför mötet. Men eftersom förhandlingen inte på något sätt har rört sig framåt sedan den senaste diskussionen enades vi om att skjuta på diskussionen till nästa möte. Europeiska rådets ordförande ska samtala med alla medlemsstater en och en. Därefter räknar vi med ett extra toppmöte i frågan. Slutförhandlingen kommer under alla omständigheter att bli svår, eftersom medlemsstaterna står mycket långt ifrån varandra. En majoritet av länderna vill ha en större budget och dessutom avvecklade rabatter. kommer att tillsammans med likasinnade länder fortsätta att arbeta för att bland annat begränsa den totala budgeten och ha fortsatta rabatter, så att den svenska avgiften hålls nere så mycket som möjligt. Vad gäller destruktiva agerande i gav förbundskansler och president rapporter från förra måndagens möte i mellan , , och . Trots tecken på några små framgångar var den tydliga bedömningen att inte tillnärmelsevis genomfört sina åtaganden i enlighet med Minsköverenskommelsen. Med detta förlängdes de ekonomiska sanktionerna. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 12– Därefter pratade vi också kort om de övriga frågorna på dagordningen, nämligen , , och ett sent tillägg i solidaritet med med anledning av jordbävningen. ägde ett eurotoppmöte rum, där också de länder som inte har euron som valuta deltog. representerades vid mötet av sin nya ordförande . Mötet ägnades åt arbetet med EMU-fördjupningen. Det handlar i stort sett om tre saker: den europeiska stabilitetsmekanismen, bankunionen och ett budgetinstrument för euroområdet. Vi fick en rapport om hur arbetet fortlöper. Inga beslut fattades vid det här mötet, utan man ska återkomma till de här frågorna vid vårt möte . Mötet avslutades med att vi i ljuset av torsdagens val i diskuterade brexit. Valutgången var en tydlig majoritet för Torypartiet. Det troliga är nu att vi får se ett brittiskt utträde . Jag är den förste att beklaga att så sker, men när det nu ändå blir av är det bra att det sker under ordnade former. Vi väntar nu en intensiv förhandling om den framtida relationen. Mot den bakgrunden är det bra att vi kunde enas om hur ramarna för den kommande förhandlingen ska läggas upp på EU-sidan. Bland annat fick kommissionen i uppdrag att ta fram förslag på ett brett förhandlingsmandat som sedan ska behandlas i allmänna rådet. Regeringen kommer under den förhandling som tar vid efter utträdet att verka för att relationen mellan och blir så bred och nära som möjligt. Det är viktigt för jobben, ekonomin och säkerheten, både i EU och i . Detta, fru talman, var återrapporteringen från mötet. 2 (M): Jag tackar statsministern för återrapporten. Det var varit en intensiv vecka. Det har varit val i . i , COP 25, har ägt rum. Och så har det såklart varit möte i . Jag börjar med klimatet. Trots en besvikelse över mötet i är det positivt och välkommet att EU höjer sina klimatambitioner, med bland annat en målsättning om att nå klimatneutralitet . Det är såklart allvarligt att en av EU:s största utsläppare, , väljer att i praktiken ställa sig utanför överenskommelsen. Men jag räknar med att regeringen gör vad den kan för att se till att EU vid toppmötet , om jag förstår det hela rätt, kommer att nå enighet. Ett starkt och enat EU är det som vi vet kan göra verklig skillnad i klimatfrågan. Det tror jag att jag skulle vilja påstå, även om utfallet i inte var till fyllest. Vi vet såklart att det inte räcker att bara EU skärper sitt klimatarbete. av världens växthusgasutsläpp sker utanför EU. Det är då viktigt att få med sig de riktigt stora utsläpparna. En av de viktigaste förklaringarna tror jag är det som statsministern lyfte i inför Europeiska rådets möte, nämligen att man måste försöka se sambandet mellan minskade utsläpp och ekonomisk tillväxt. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 12– Jag skulle också vilja säga någonting om slutsatserna av rapporteringen från mötet. Man har uppenbarligen diskuterat energimixen, och det är välkommet att kärnkraften står omnämnd i slutsatserna. Vi har ett otal gånger sagt att det är en del för att vi ska kunna nå den nödvändiga energiomställningen. Men det kommer inte att vara tillräckligt att EU höjer sina egna ambitioner. Det behövs också att hela världen följer efter. Jag skulle vilja fråga statsministern hur han vill att EU ska agera för att de stora utsläppsländerna utanför EU ska vara beredda att öka sina nationella åtaganden. 3 Statsminister (S): Jag delar uppfattningen – det känns bra att EU tog det här beslutet. Det är egentligen så att beslutet utformades så att en medlemsstat i det här skedet inte kan förbinda sig att implementera målsättningen. Det är så slutsatsen är formulerad. Det innebär, i alla fall för mig, att alla står bakom den. Men det finns en medlemsstat som behöver , säger man, för att kunna besluta sig för att implementera detta. Precis som sa ska vi återkomma till frågan . Det är sant att vi har stora utsläppsnationer utanför EU. I slutsatserna konstaterar vi dock att vi själva ser att det här innebär stora möjligheter, vilket också var inne på. Det är en möjlighet i sig, och det är så man måste diskutera. När kommissionen ska utforma sin mer konkret kommer exempelvis utsläppsrätterna att finnas med där. Det är en sådan sak som vi måste diskutera med andra – att så att säga ta till sig det konceptet. Vi talade också om korrigeringsmekanismen för import av smutsiga varor, om jag uttrycker mig så. Det är en diskussion som EU har för att visa omvärlden att vi tycker att det ska kosta att inte göra rätt för sig vad gäller att minska utsläppen. Där har EU möjlighet att trycka på omvärlden och se till att fler ställer upp på på ett riktigt sätt. 4 (M): Det har som sagt varit en händelserik vecka. I är de nu klara med sitt val, och vi har ett resultat. Där delar jag statsministerns uppfattning – vi är besvikna över brexit i sig, men handlar det om att få till en ordnad process. Brexit kommer att få konsekvenser för EU:s budget. har haft en budgetrestriktiv linje. hade vi en diskussion i inför Europeiska rådets möte om vad och statsministern skulle säga om den strama linjen. Jag tycker inte att ska be om ursäkt för att vi har denna uppfattning och tydligt står upp för våra intressen. Jag förstår att det var en väldigt kort diskussion, men jag undrar ändå om statsministern kort kan redogöra för vad han sa i budgetdiskussionen. 5 Statsminister (S): Vi delar uppfattningen om . är det viktigt att få till en bra, bred och stark relation – så stark som möjligt. Problemet kommer att vara att tiden är så oerhört kort. Om står kvar vid att man inte tänker begära förlängning, vilket då ska göras senast , är det för en sådan komplicerad förhandling. Det är så komplext att jag tror att det kan bli svårt att nå fram i alla delar. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 12– Vad gäller budgeten blev det i praktiken ingen diskussion. Ordföranden, , konstaterade att det inte har hänt någonting annat än att boxen nu finns på bordet. I sak har ingenting i åsiktsskillnaderna förändrats. Därför menade han att det är bättre att han nu får tala enskilt med alla, bilda sig en uppfattning och återkomma till det extra toppmöte som troligen blir . 6 (SD): Det som lyser lite grann med sin frånvaro i rådsslutsatserna är just budgetfrågan. Den nämns i två paragrafer, vilket inte säger något alls. Det är väl rätt uppenbart att medlemsstaterna står ganska långt ifrån varandra. En bidragande orsak till detta är sannolikt att vissa länder, till exempel , vill använda EU:s budget som ett vapen för att tvinga andra medlemsstater att ta emot migranter, vilket är extremt impopulärt i vissa hörn. är ju det land i EU som har tagit emot flest utomeuropeiska invandrare per capita . Man kan se på effekterna detta har haft på vårt land. Jag tänker då framför allt på massarbetslöshet och enormt bidragsberoende bland vuxna mitt i en brinnande högkonjunktur, omfattande och systematiska bedrägerier mot våra försäkringssystem genom förfalskade identiteter, en kostnadsexplosion inom kommunsektorn som redan drabbar samhällets svagaste och kommer att bli mycket svår att hantera i en framtida lågkonjunktur, hot, våld och stora ordningsproblem i våra skolor, storskalig radikalisering, terrorfinansiering och terrorkrigsresande bland svenska muslimer, konstaterade hot mot rikets säkerhet som tillåts gå fria på gator och torg, dagliga skjutningar, gängavrättningar och terrorbombningar mot vanliga bostadsområden och hela stadsdelar och kanske snart hela städer som mer eller mindre kontrolleras av organiserad brottslighet. Här i min egen valkrets i rånas tre barn . Mot bakgrund av att statsministern själv bär en stor del av ansvaret för detta skulle jag vilja fråga om han också ser ett egenansvar i att flera länder blir mindre och mindre sugna på att ge sig in på samma tragiska väg som , vilket också gör den svenska förhandlingspositionen än mer knepig. 7 Statsminister (S): Var det något som inte berodde på migrationen? Vädret glömdes bort. Det kanske också kunde vara bättre. Jag uppfattade att frågan började med budgeten. Det gällde frågan. Nej, det är inte den som är den stora skiljelinjen här. Den stora skiljelinjen är att det är flera som vill ha en större budget, som inte tycker att man behöver ta hänsyn till att faktiskt lämnar EU, som vill ta bort rabatterna. Det är det den här frågan handlar om, och det är därför den kommer att ta tid. har en tydlig position. Det är den vi ger uttryck för och kommer att fortsätta ge uttryck för. Vi får se hur förhandlingarna artar sig framöver. 8 (SD): Återrapportering från Europeiska rådets möte den 12– Jag tar alltså upp att barn rånas på gator och torg i , här i , och statsministern väljer att skämta om det och tycker att det är roligt. Nej, , det är inte roligt. Det är fruktansvärt. Det är två stora frågor, som statsministern säger. Storleken på budgeten är antagligen det viktigaste, men detta är ju inte något oviktigt. Det finns ett stort motstånd bland flera medlemsstater angående just denna fråga. Då kan man börja fundera lite grann. besökte statsministern , och då sa han så här: ”Vi ska inte ha fler flyktingar. Vi ska ha färre.” Det kanske är en liten ljusglimt av sunt förnuft någonstans. Men en fråga återstår. Om statsministern vill ha färre asylsökande i , varför vill han då påtvinga andra länder fler? Varför ska vi spendera vårt politiska kapital – och även pengar, för det är ju det det är frågan om i slutändan – på en politik som vi själva inte vill ha för att tvinga på andra medlemsstater den politiken? 9 Statsminister (S): Den frågan stod över huvud taget inte på dagordningen. Vi diskuterade inte den frågan. Detta är en återrapport från ett toppmöte i , som inte hanterade den frågan. Men logiken är inte så svår att förstå. Man delar på ansvaret, vilket är rimligt. Vi kommer att vara 27 medlemsstater när har lämnat EU. Delar man då på ansvaret innebär det att de som tagit emot förhållandevis fler behöver ta emot färre. Det finns en mycket klar logik i detta. Min bedömning är att de allra flesta kommer att vilja vara med på ett bra sätt och ta sitt ansvar. De allra flesta vill ta ansvar. Det är så. Sedan har vi några som ännu inte sagt att de vill ta ansvar, men de diskussionerna fortsätter. 10 (C): Jag tackar statsministern så mycket för återrapporten. Jag kan ta delen som inte kom med i det förra inlägget, nämligen den om vädret. Det är ju fantastiskt bra att det nu är 27 av 28 eller 26 av 27 länder som har landat i att vara beredda att ta ansvar för att vi faktiskt ska nå nettonollutsläpp . De utmaningar som finns på detta område ser lite olika ut för de olika länderna, men det är oerhört viktigt att vi har en gemensam riktning framåt i detta. Det påverkar såklart vårt väder. Punkt två, omställningen till klimatneutralitet, kommer att medföra betydande möjligheter i fråga om bland annat ekonomisk tillväxt, nya affärsmodeller och marknader, nya arbetstillfällen och teknisk utveckling. Framåtblickande forskning och utvecklings‑ och innovationspolitik kommer att ha en central roll. Den är fantastiskt väl fångad och beskriver vad omställningen faktiskt handlar om. För dem som är med på banan kan detta innebära fantastiska möjligheter – förutom att vi ser till att det blir en bättre miljö och framtid för våra barn. Men det här gör ju inte sig självt. Det är stora utmaningar, och som jag sa i början kommer det att krävas olika saker av olika länder. Fanns det i detta läge några diskussioner om vad mer EU behöver göra gemensamt för att nå dessa möjligheter? Och vad behöver göra på hemmaplan för att vara del av och ta del av de betydande möjligheter som kommer att finnas framöver? 11 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte den 12– Jag känner samma glädje över att vi kunde nå enighet här, även om ett land säger att man inte kan förbinda sig att implementera i detta skede. Vi hoppas att också kommer med i den delen. Men vi har ett tydligt mål, och det är bra. Det finns stora möjligheter i detta. Här har vi den nya tekniken och den nya välfärden, framtidens välfärd, och det är bra. Men det stämmer att det också finns utmaningar i detta. Kommissionen arbetar med den så kallade , som ska vara ett ramverk för hur vi konkretiserar detta. En punkt är utsläppshandelssystemet. Vi behöver skärpa till det och höja ambitionen. Man kommer att återkomma till mer konkreta förslag, men ett sätt är att vi själva förbinder oss. Sedan nämns också i punkt 4 olika investeringsmöjligheter. Det gäller EIB men också långtidsbudgeten och den så kallade Junckerfonden eller Invest EU. Där finns också resurser. Det är väl osäkerheten hos några av dem som har längst väg att gå som har gjort att det har varit svårt att ta fram detta. Man ser att en hel del stöd behövs i själva omställningen. Det handlar om allt från exempelvis den konkreta energiomställningen till människors behov av omställning när detta ska göras. Vi får återkomma till detta. Det är det som kommissionen mer konkret kommer att peka ut – vägen framåt för att vi ska nå upp till målen. 12 (C): Tack så mycket för svaret, statsministern! Det är också intressant var finns i detta arbete. Jag gissar att det, när man åker ned till ett toppmöte för att ta fram dessa saker, finns ett tänk kring vad vi gör här hemma. Det skulle vara intressant att höra lite mer om de tankarna. I dokumentet flyttar vi fram positionerna. Det har skett ett arbete där vi har gått från att vara väldigt oeniga om att våga spänna bågen och säga att det ska vara nettonollutsläpp – några av oss har till och med tyckt 2040 – till att nu ha tagit steg på vägen. finns det en stor generation unga som känner en jättefrustration över att så lite händer och att det tar så . En del i detta är också att ge bilden av att det händer saker och att det finns en tilltro till att man faktiskt är på rätt väg. Detta beslut är en del i detta, men vad kan vi göra mer för att förmedla känslan av att vi gör saker och är på rätt väg även om det finns mycket kvar att göra? 13 Statsminister (S): Ja, det är viktigt att inte minst ungdomarna ser att det faktiskt görs saker och att det är på riktigt. Jag tycker att det är bra att vi i har ett nationellt mål för när vi själva ska vara utsläppsneutrala, som fastställts här i kammaren. Regeringen har också precis beslutat om den handlingsplan som är kopplad till det målet. I grova drag handlar det vi behöver göra till en del om industrin. Jag är glad att omställningen nu sker. Både stål- och cementindustrin är på väg i samma riktning: att bli klimatneutrala , om jag kommer ihåg rätt. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 12– När det gäller transporterna har vi målet att sänka utsläppen till 2030. Detsamma gäller boendet. När vi nu funderar på byggandet och att hålla en bra byggnivå tänker vi också på hur vi ska bygga klimatsmartare. Vi får alltså gå igenom alla områden, sätta upp mål och se till att vi har resurser och medel för att nå målen. 14 (V): Tack för redogörelsen från , statsminister ! Klimattoppmötet i var en stor besvikelse. Vi hade hoppats att man skulle kunna vidta mer resoluta åtgärder för att få ned de globala utsläppen. Men i en sådan situation är det desto viktigare att vi som nation och även EU och alla andra forum fortsätter att ha styrfart i klimatarbetet för att nå minskade utsläpp. Detta var ju också huvudtemat för Europeiska rådets möte. En viktig del av detta är att EU:s politik drar åt samma håll. tog Europeiska investeringsbanken ett mycket välkommet beslut om att sluta låna ut pengar till fossilprojekt. Europeiska investeringsbanken är en av de stora globala långivarna. Men EU:s budget används fortfarande till viss del för att ge stöd åt branscher som bidrar till ökade utsläpp. Det kan ske både genom vissa delar av regionalfonderna och genom delar av jordbrukspolitiken. Jag menar att vi har nått den punkt där EU borde dra samma slutsats som sin investeringsbank: att det är slut med att ge pengar till sådant som ökar utsläppen. Min första fråga till statsministern är om är berett att agera för detta – att man tar samma principiella beslut om att inte ge stöd till näringar, branscher och investeringar som vi vet ökar utsläppen. Min andra fråga gäller budgeten. Jag förstår att den inte var uppe för diskussion och att det inte fanns möjlighet att framföra synpunkter vid detta toppmöte. Men jag undrar om regeringen har framfört till ordförandeskapet och de andra medlemsländerna att det finns en enighet i den svenska , liksom hos regeringspartierna, om att avgift inte ska öka, räknat som andel av bni. Har detta tydliggjorts för de andra länderna? 15 Statsminister (S): När det först gäller frågan om vi menar att även budgeten ska klimatanpassas menar vi att så måste ske. Exakt vad detta kommer att innebära i form av regler måste vi få återkomma till. Men det är klart att budgeten också måste vara klimatstyrande; allt annat vore konstigt. Detta tror jag att det finns en bred uppslutning kring. När det gäller det andra beskedet hade vi ingen diskussion – vi beslutade oss för att inte ha det. Om en inleder diskussionen kommer alla 27 att vilja säga sitt, och då hade vi sagt precis samma sak som vi sa . Det hade blivit en vända till, och vi hade fått skjuta på klimatdiskussionerna. Men det är ingen tvekan om att de vet vad tycker. Vi ska framföra det igen under den diskussion som Europeiska rådets ordförande kommer att ta upp med alla medlemsstater. De vet vad tycker. 16 (V): Återrapportering från Europeiska rådets möte den 12– Det är klart att det låter sig sägas att budgeten inte ska motverka klimatpolitiken. Men faktum är att det är svårt att ge det stöd man ger till exempelvis nötköttsproduktion. Jag inser också att detta är en besvärlig fråga. Men jordbruket är en av de stora utsläpparna, inte minst animalieproduktionen. Detta måste man också väga in. Då är det också slut med att man bygger flygplatser och motorvägar med stöd av regionalfonderna på det sätt som skett . Jag menar att här har en roll att spela – att kliva in och tydliggöra att det nu måste vara gröna investeringar från EU:s budget. Jag hoppas att kommer att göra det i de fortsatta förhandlingarna. Ett sätt kan också vara att kombinera en liten sänkning av avgiften med minskning av en del utsläpp som är kontraproduktiva. Jag skulle sedan bara vilja önska statsministern en riktigt lång och skön julledighet! 17 Statsminister (S): Det är klart att allt stöd till jordbruket inte kommer att tas bort. Alla inser att detta inte kommer att ske. Jag stör mig kanske nog så mycket på det så kallade arealbidraget inom pelare 1 i den gemensamma jordbrukspolitiken. Det visar sig att många gör enorma pengar på detta. Om man läser artiklarna i blir man rätt förfärad. Detta behöver justeras; det är en diskussion i sig. Men det kommer inte att försvinna. När det gäller vägar tycker jag att man ska kunna köra bil, men det måste vara en bil som är ren. Det tycker jag är det viktigaste. Det är bra att vi har bra vägar, och det ska vi eftersträva att ha också. Jag kör också bil – jag ska fira jul i Ö-vik. Jag tackar för önskningen och får önska detsamma. Jag ska bara först ta vägen om i . 18 (KD): Tack, statsministern, för återrapporten! Återrapporterna blir ofta sammanfattningar av de skriftliga rapporter vi fått innan men säger inte så mycket om vad statsministern själv har drivit för frågor. Jag tänker därför ställa frågan hur statsministern har agerat när det gäller kärnkraften, som tydligen var en stor fråga som diskuterades på toppmötet. Det var tydligen strid om huruvida man skulle föra in något om kärnkraften i texterna. Till slut blev det en skrivning som går ut på att vissa stater har angett att de använder kärnenergi som en del av den nationella energimixen. Jag undrar om statsministern sa något från sida i frågan under toppmötet, och i så fall vad. Vi ser inte att omnämns i rapporter om vad olika länder har sagt. Vi är överens om att vi ska uppnå ett klimatneutralt EU senast till 2050, och detta kräver många olika åtgärder. Förnybar energi ska uppmuntras, men som det är nu menar vi att även kärnkraften behövs för att klara omställningen. fick i med sig en majoritet för att i EU ska lyfta kärnkraften i energimixen för att klara målet. Detta är alltså mening, och det är därför viktigt att veta att regeringen och statsministern driver denna fråga även på EU-nivå. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 12– I alla de olika scenarier som har tagit fram nämns kärnkraften. I går diskuterade också miljöministrarna gröna investeringar. Även här var det en stor diskussion där och ville lyfta in att vi behöver ha kärnkraften åtminstone som en övergångslösning. Därför tycker jag att min fråga är viktig: Hur ser statsministern på detta, och hur har statsministern agerat på mötet? Har han lyft frågan om kärnkraften? 19 Statsminister (S):