prot · H609100 · 2019-06-05 00:00:00 — Det blir där man måste ta pengarna när man inte har pengar. har verket en soliditet på . Man har också sagt att man behöver köpa in tre nya isbrytare för 1 miljard vardera. Det går inte med 8 procents soliditet. måste då höja farledsavgifter och lotsavgifter. Farledsavgifterna höjde man 2017 och 2018 . Detta år har man sagt att de höjs med . Lotsavgifterna höjdes 2018, och även 2019 planeras de höjas . Detta är inte hållbart i längden. Detta är pålagor som direkt drabbar svensk sjöfart. Vad de säger är: Det blir dyrare för er att trafikera . Till slut kommer det en gräns där man säger: Är det värt det? Är det ekonomiskt lönsamt att göra detta? Kanske ska jag ta godset till och sedan sätta det på väg i stället, eller vad jag nu väljer att göra. Det är den utvecklingen jag inte vill se. Därför flaggar jag väldigt noga för att engagemang ska läggas på . Jag tror att det är en nyckel i det hela. Låt oss tillsammans se till att det fungerar. Det är ett verk som är viktigt och gör ett jättebra arbete, men det har ekonomiska bekymmer. Det måste vi tillsammans ta på allvar. 14 (SD): Vi sverigedemokrater har många reservationer i detta betänkande, och vi står bakom samtliga. För tids vinnande yrkar jag dock bifall enbart till reservation 3. Sjöfart är något som ligger mig varmt om hjärtat – som göteborgare och Hisingsbo är det nästan så att man har saltstänk i blodådrorna. Jag vill börja med att säga att jag är mycket glad över att vi har fått till ett tillkännagivande, det vill säga att en utskottsmajoritet är för att regeringen ska prioritera arbetet med att främja vattenvägar och underlätta för pråmtrafik. Det är hög tid att regeringen får detta uppdrag. fick möjlighet att sätta sina egna regler för våra inre vattenvägar, från upp till och från till . Men ingenting har hänt, och det är inte fler fartyg som trafikerar de inre vattenvägarna. Det ska bli mycket intressant att följa detta tillkännagivande. Förhoppningsvis ska det ge , som är anställd av som samordnare för att främja trafiken, lite fler verktyg så att hon kan komma med bra förslag och få igång trafiken. Vi har världens möjlighet att utanför skapa egna regler som ger nya leveransmöjligheter med pråmtrafik, bland annat i citymiljöer. Jag har personligen varit i kontakt med några företagare som gärna vill använda sig av vattenvägar för att till exempel frakta bort återvinningsmaterial i stället för att köra mängder med lastbilar inne i . Pråmar är även perfekt för att forsla bort snömassor eller byggmaterial. Man kan likställa en pråm med en lastbil på vatten, men den har mycket högre kapacitet. Jag har också varit i kontakt med företrädare för pråmtrafiken, och de ökar mer än gärna trafiken på de inre vattenvägarna. Regelverket och kostnaderna står dock i vägen. Vi sverigedemokrater vill att man ser över kostym och organisationen. är ett affärsverk som har avkastningskrav. tycker inte att det är rimligt att är ett affärsverk. Det borde i stället gå mot ett anslagsfinansierat verk, likt . har ingen lätt uppgift när det gäller att få ekonomin i balans. Den nya avgiftsmodell som har tagit fram slår mycket hårt mot vissa redare i form av enorma avgiftshöjningar, vilket är djupt olyckligt om man vill ha mer sjötrafik. Problemet är att om färre fartyg väljer att trafikera tvingas höja sina kostnader ytterligare, vilket skapar en negativ spiral. Som en redare uttryckte sig: Det sista fartyget tar hela kostnaden. Vi har visserligen haft en positiv utveckling, och jag var själv med i firandet av det hundrade inflaggade svenska fartyget. Men vi kan inte sitta still i båten och tro att detta sköter sig självt. Vi ska inte räkna med att fartygen alltid kommer att trafikera våra kuster med import eller hämta export. Det är beslutat att Fehmarn ska byggas, vilket öppnar upp för mer tågtrafik. Vi vet också att vill bygga en tågförbindelse – sidenlinjen – vilket kan knyta ihop med på ett helt annat sätt än . Den klipske kan då snabbt tänka att , , och ju inte kan frakta sitt gods hit utan fartyg. Men det var lite det var inne på: Man måste inte köra fartygen hela vägen till . Man kan släppa av godset i eller och frakta det på tåg eller lastbil till . Det är en risk vi kommer att få ta om det är för dyrt för sjöfarten att trafikera . Därför är det viktigt att vi skapar lättnader för sjöfarten, fru talman. Ett första skede vore att skjuta till extra medel till för att lyfta bort exempelvis kostnader för isbrytningen och farledsavgifter. I ett andra skede bör möjligheten att anslagsfinansiera hela verksamhet utredas, och möjligheten att lyfta bort andra kostnadsdrivande verksamheter från bör ses över. Med hjälp av digitaliseringen kan man effektivisera bland annat inom lotsverksamheten. åker en lots ut och möter upp fartygen för att på ett säkert sätt föra dessa i hamn, men tänk om man hade kunnat nyttja lotsen via kontrollcenter. Då skulle lotsen kunna köra fartygen säkert via datorer och kameror i stället för att i ur och skur ta sig ut till och klättra upp på fartygen för att manuellt föra dem in i hamn. Lotsarnas arbete skulle på det viset bli mycket mer likt flygledarnas arbetsuppgifter, och man skulle kunna hjälpa fler fartyg att navigera om det behövs. Vi ska inte lägga fokus enbart på fartyg och vatten utan även på landinfrastrukturen. För att sjöfarten ska fungera behövs en fungerande landinfrastruktur, och det gäller inte bara järnväg utan även vägar till och från hamnarna. bör därför få i uppgift att göra en översyn av trafikflödet till och från hamnarna för att vidta förbättringsåtgärder när det gäller trafikstörningar. Genom en översyn av trafikflödet kan man underlätta för de städer som har mycket rorogods och fartyg som anlöper frekvent med stora godsflöden, vilket ofta skapar långa köer och irritation i städerna. Vi sverigedemokrater vill även underlätta för dem som vill bygga torrhamnar och avlasta de vanliga hamnarna med att bidra till säkerhetsklassningen ISPS, vilket underlättar export till . 15 (C): Inledningsvis vill jag meddela att självklart står bakom alla sina reservationer. För tids vinnande yrkar jag dock bifall enbart till reservation 2. vill framhålla att sjöfarten är en mycket viktig näring när det gäller person- och godstransporter. Den allra största delen av export och import går via våra drygt 50 hamnar och vidare ut på havet. Globalt sker av världens handel via internationella sjötransporter. Vägar och järnvägar behöver byggas, finansieras och planeras medan havet utgör en befintlig och till sin natur mer gränslös infrastruktur med helt andra förutsättningar. och är omgivet av vatten, och sjöfartsnäringen är därmed av central betydelse för vårt lands välstånd och handel. anser därför att det är mycket angeläget att den svenska sjöfartens konkurrenskraft inte försämras. En utflaggning av svenska fartyg inom rederier, handelsflotta och fiskefartyg riskerar att utarma kompetensen inom sjöfarten – detta eftersom inte bara fartygen utan även rederiernas landbaserade verksamhet flaggas ut ur landet. har antalet svenskflaggade fartyg ökat, vilket är mycket glädjande, men det är också viktigt att rederierna får rätt villkor så att antalet svenskflaggade fartyg kan öka än mer. kan konstatera att den internationella sjöfartsorganisationen har arbetat med en internationell överenskommelse för att minska sjöfartens utsläpp. Organisationen tog beslut om en strategi för reduktion av växthusgaser från internationell sjöfart. Strategin innehåller målet att sjöfartens totala växthusgasutsläpp ska minska med fram jämfört med som man ska sträva efter nollutsläpp . Detta är glädjande, och anser att bör vara pådrivande för att dessa åtaganden uppfylls. anser vidare att det är angeläget med en ökad användning av klimateffektiva drivmedel inom sjöfarten. Förutsättningarna för detta bör därför utredas. Det är också angeläget att de farleds- och lotsavgifter som tar ut utformas så att de ger en förbättrad miljöstyrning av sjöfarten och inte verkar hämmande för sjöfartens konkurrenskraft. För inte så länge sedan presenterade nationella samordnare, , 62 förslag för hur sjöfarten kan öka sina åtaganden inom hållbara och effektiva godstransporter till sjöss. Man beskriver att med rätt förutsättningar kan dubbelt så mycket gods transporteras till sjöss . Inlandssjöfart och kustsjöfart är viktiga delar av den svenska sjöfarten. De medverkar också till att mer gods kan flyttas över till sjöss. Jag tror att vi alla är överens om att denna verksamhet är viktig att satsa på, men även här krävs rätt förutsättningar. En sådan förutsättning kan vara farledsavgifterna. De har fram till nu höjts väldigt kraftigt. anser att de farledsavgifter som tas ut för såväl inlandssjöfarten som den internationella sjöfarten ska utformas för att ge en förbättrad miljöstyrning av sjöfarten och inte verka hämmande på sjöfartens konkurrenskraft. Inlandssjöfarten är också viktig för att på ett effektivt sätt knyta ihop exempelvis och och de landsdelar som finns däremellan. Till inlandssjöfarten kan även Gotlandsfärjan kopplas. Den är viktig för befolkning men också för besöksnäringen. Gotlandsfärjan har även en nyckelroll när det gäller att ställa om till miljövänligt bränsle. är i behov av nya isbrytare för att kunna hålla farlederna öppna . Flera av de isbrytare som har är och behöver bytas ut. har ett samarbete med när det gäller isbrytning. Det möjliggör för ett bra och effektivt sätt att bryta is . Historiskt har också Försvarsmakten haft intressen i isbrytarna och kunnat använda dem i sin verksamhet under delar av året. När Försvarsmakten nu ska rustas och stärkas kan nya isbrytare vara aktuella för deras verksamhet. I den svenska industrin pågår projekt där man vill vara med och utveckla och bygga nya isbrytare. Det är ett spännande initiativ som absolut tål att lyssnas på. drygt 50 hamnar är viktiga för landets export och import av varor. Många av våra hamnar är kommunala eller rena industrihamnar. Det är därför viktigt att vi hittar sätt att samarbeta för att underlätta godsets flöden. Eftersom många av hamnarna som sagt är kommunala och infrastrukturen till och från hamnarna ibland är statlig behöver samverkan ske också här, för att få ett så bra flöde som möjligt. När nya hamnar byggs eller gamla renoveras är det viktigt att tänka på hur godset sedan förflyttas från hamnen. Kanske ska det vidare med järnväg eller lastbil redan i ett första skede men kanske just den sista biten, the last mile. Därför är det viktigt med bra bärighet på de så kallade BK4-vägarna så att godset kan komma fram till målet på ett bra sätt. Precis som att vi pratar om hela resandekedjan för människor behöver vi tänka på hela kedjan också när det gäller godset. Oavsett om det är människor eller gods som ska förflyttas anser att alla transportslag behövs och ska utvecklas. 16 (V): yrkar bifall till reservation 5. Jag vill inledningsvis framhålla att vill se en ekologiskt hållbar handelsflotta med en stor andel svenskflaggade handelsfartyg där goda arbetsvillkor råder och där det dessutom ges större utrymme för att öka volymen på inrikes sjöfart. Det har skett mycket positivt på sjöfartsområdet. Jag är ganska ny på området. Men jag är glad över att det verkar finnas ett stort engagemang i frågan. Jag tror att det kan leda till många bra saker framöver. För att ytterligare stärka svensk sjöfarts konkurrenskraft, långsiktiga hållbarhet genom minskad miljö- och klimatpåverkan och goda arbetsvillkor ser vi behov av ytterligare åtgärder. För att nå klimatmålen måste vi, förutom att minska antalet transporter, flytta över mer godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Att rena sjöfartens utsläpp och genomföra en konsekvent satsning på att öka andelen godstransporter med sjöfart och på järnväg är en nödvändig åtgärd i omställningen till ett hållbart transportsystem. Systemet med eco-bonus där bidrag kan ges för transporter som går med fartyg och annars skulle ha gått på väg är bra och kan utvecklas. Det finns starka skäl för att ha en stark inhemsk sjöfartsnäring för att kunna utforma de transporter som landets industri efterfrågar. Det säkrar också den inhemska tillgången på sjöfartskompetens inklusive stark miljö‑ och säkerhetsmedvetenhet och skapar sysselsättning inom sjöfartsnäringen och industrin i övrigt. ska konkurrera med satsningar på kvalitet med moderna, miljöanpassade och effektiva fartyg samt välutbildade besättningar. Bristen på utbildad personal är ett problem för svensk sjöfart, inte minst för den inre sjöfarten. vill ha åtgärder som dels lockar människor, dels underlättar för dem att utbilda sig till olika sjöfartsyrken. Ett stort problem är de små möjligheterna till praktik. Det behöver åtgärdas innan bristen på personal blir akut. Detta beror delvis på utbildningarnas fokus på det så kallade Manilacertifikatet. Det är en internationell certifiering som det är svårt att få praktik för att uppnå. Vi vill att ett annat utbildningssystem med andra certifieringar och certifieringssteg för inlandssjöfarten utreds. Man kanske kan börja med att jobba i inlandssjöfarten och sedan få praktik för att uppnå Manilacertifieringen. För utveckling av svensk sjöfart behövs också förbättrad sjöinfrastruktur. finansieras inte, som , via anslag utan i huvudsak genom avgifter som verket tar ut för farledstrafik etcetera. Därutöver har staten lagt vissa avkastningskrav på . Finansieringsmodellen leder till ojämlika konkurrensvillkor mellan trafikslagen och försvårar styrning mot våra trafik- och miljöpolitiska mål. Vi i vill ha en utredning av förutsättningar för och konsekvenser av att överföra finansieringen av verksamhet till statsbudgeten. Vi kommer att återkomma med förslag om detta. Vi vill också att de ändrade farledsavgifterna och deras effekter ses över, speciellt eftersom de verkar bidra till minskad sjöfart på de inre vattenvägarna, till exempel Vänersjöfarten. De transporterna har i stället gått över till vägtransporter. Det vill vi ju inte. uppfattning är att på bör flytande biogas och andra hållbara alternativ som vätgas och eldrift ersätta de fossila drivmedlen. Flytande biogas är i praktiken samma bränsle som flytande naturgas med den viktiga skillnaden att biogas är av förnybart ursprung medan naturgas är fossilt, som vi alla vet. För att ska utveckla en grönare sjöfart behövs fler åtgärder. Det behövs ett statligt investeringsstöd till ny teknik och innovationer. Vattenskotrar har blivit populära . Men skoterkörning är inte bara kul. Det kan också leda till negativa effekter för naturlivet och innebära påtagliga störningar och risker för allmänheten. Den nuvarande regleringen av vattenskoteranvändning har mycket stora brister till skillnad från regleringen som gäller till exempel motorcyklar och mopeder. Vi välkomnar att en åldersgräns har införts och förutsätter att regeringen återkommer med ett förslag till om införande av förarbevis för att köra vattenskoter, i enlighet med tillkännagivande . Sjöfart är av naturen en global verksamhet som mest styrs av internationella regler. bör verka för att dessa internationella regler utvecklas och innebär en renare och sjystare sjöfart, till exempel genom att stödja internationella konventioner i den riktningen. Även om har hårdare regler underlättar sådana konventioner genom att vi kan ställa krav även på utflaggade fartyg och internationella fartyg som anlöper svenska hamnar. Det visar framför allt på solidaritet och ansvarstagande även för övrig sjöfart. har anslutit sig till sjöarbetskonvention, vilket är jättebra. Den tydliggör regler om arbetsförhållanden och mänskliga rättigheter ombord på fartyg. har ett ansvar för att detta verkligen följs. Vi i vill tillse att det i statliga upphandlingar och exportsatsningar ställs krav på att mänskliga rättigheter respekteras i såväl produktionsledet som transportledet. Sammanfattningsvis tycker att sjöfarten är en mycket viktig del av infrastruktur och att vi behöver arbeta för en långsiktigt hållbar sjöfart som tar över stora delar av godstransporterna från vägarna. 17 (KD): Jag vill inledningsvis framhålla att det går bra för svensk sjöfart. Stora godsmängder transporteras, handelsflottan växer och sjöfarten blir alltmer miljövänlig. Vi ser en positiv utveckling, och det är glädjande av flera skäl. arbetar ungefär 10 000 personer på svenska fartyg, och i hela sjöfartssektorn finns det ungefär 100 000 jobb. Det är jobb som skapar välstånd och välfärd. Men sjöfarten möjliggör inte bara jobb i den egna sektorn. Tvärtom är en stor del av det svenska näringslivet beroende av välfungerande transporter till havs. En stor och välfungerande svensk sjöfart med många arbetstillfällen innebär också att vi kan behålla och utveckla kompetensen på området. Det är ett skäl till att vi ser så positivt på att det går bra för svensk sjöfart. När gods transporteras till havs avlastas också våra vägar och järnvägar, som är hårt belastade av både gods- och persontransporter. Där krävs stora investeringar framöver. Mer sjöfart är således positivt för hela trafiksystemet. Även detta är ett skäl till att det är positivt att det går bra för den svenska sjöfarten. Ett tredje skäl är att mer sjöfart är bra för miljön. Det är ett relativt miljövänligt transportslag, eftersom sjöfarten i jämförelse med andra trafikslag är mycket effektiv och transporterna sker med en förhållandevis liten energiförbrukning. Vi ser också en snabb utveckling i branschen med fler elfartyg och hybridfartyg. Ett fjärde skäl till att det är positivt att det går bra för svensk sjöfart gäller säkerheten. En större svensk handelsflotta innebär att vi har en större beredskap vid ett eventuellt krig eller i någon annan typ av krissituation. I ett sådant läge behövs en stor och diversifierad flotta. Detta är en fråga om nationell säkerhet, fru talman. Även om vi ska glädjas över att vi har en positiv utveckling nu finns det förstås mer som behöver göras för att förbättra förutsättningarna. Det handlar inte minst om de förutsättningar som svenska myndigheter ger, som i sin tur påverkar både kostnader och smidighet för företagen i branschen. Den administrativa bördan för sjöfartsnäringen riskerar att hämma utvecklingen och bör minskas så mycket som möjligt. I sjöfartsbranschen, precis som i många andra branscher, upplever många att myndighetskontakterna är komplicerade. Därför tycker vi att det vore bra med ett system som innebär att det bara krävs en enda kontakt in i myndighetsvärlden. Det skulle förenkla för företagen. Vi behöver också förenkla inflaggningsprocedurerna för de företag som återigen vill flagga sina fartyg svenskt. Det måste bli enklare för fler att gå över till svensk flaggning. En tredje förändring som vore bra för att få en större svenskflaggad flotta är att ge möjlighet till förhandsbesked om sjöfartsstöd. Sjöfartsstödet, som ges till arbetsgivare för att täcka skatteutgifter, är nödvändigt för att rederier ska kunna bedriva den verksamhet de gör. Utan sjöfartsstödet skulle troligen många flagga ut de fartyg som de har i det . Men osäkerheten i om man är berättigad till sjöfartsstöd eller inte leder till att rederier avstår från att registrera fartyg i . Det håller inte om vi vill att den svenska handelsflottan ska växa. En möjlighet till förhandsbesked om sjöfartsstöd borde införas. När vi talar om myndigheter går det inte att komma runt . är ett affärsverk som delvis finansieras av de farledsavgifter de tar ut. Det ska sägas att farledsavgifter ur ett internationellt perspektiv är en udda fågel. För att kunna hålla sin budget har kraftigt höjt sina avgifter. Det drabbar förstås sjöfarten direkt, men i nästa led drabbar det också oss alla. När det blir dyrare att transportera gods på svenska vatten innebär det nämligen att stål blir dyrare och att bilarna som bygger på blir dyrare. Hur påverkar det dessa företag, och hur påverkar det möjligheten att jobba på dessa företag? Det påverkar knappast positivt, fru talman. Utvecklingen inom sjöfarten går mot att fartygen blir allt större. Det är helt naturligt, eftersom fraktkostnaden per enhet då minskar. Men med större fartyg blir det färre anlöp, och med nuvarande modell tvingas att höja farledsavgifterna för att få ekonomin att gå ihop. Effekten av höjda avgifter blir att redare som trafikerar hamnar mer frekvent med mindre fartyg får minskad lönsamhet och därmed kan tvingas sluta gå in i svenska hamnar. Det resulterar i att återigen höjer avgifterna, eftersom färre ska betala för att verkets ekonomi ska gå ihop. Detta är en negativ spiral, fru talman, där färre tvingas betala mer och godset riskerar att lämna sjöfarten för att i stället transporteras på exempelvis lastbil. Farledsavgifterna är alltså inte bara negativa för jobben, utan också för möjligheterna att flytta över godstransporter till sjöfart. Därmed är farledsavgifterna också negativa ur ett klimatperspektiv. Mot den här bakgrunden måste roll och organisation ses över. Inte minst rollen som affärsverk måste prövas kritiskt. Det bör övervägas om kan anslagsfinansieras och därmed i större utsträckning än kunna fokusera på att stärka sjöfarten. Avslutningsvis: Det går bra för svensk sjöfart. Den svenska handelsflottan växer. Fartygen blir allt miljövänligare. Till den lilla ön i , som trots sin storlek huserar ett tiotal rederier, kommer tusentals besökare från hela världen för att diskutera sjöfarten ur ett internationellt perspektiv, knyta kontakter och göra affärer. Det finns mycket att bygga på i svensk sjöfart. Men staten behöver hjälpa till genom att skapa rätt förutsättningar. Jag står givetvis bakom alla de reservationer som har i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall enbart till reservation 3. 18 (MP): debatterar vi trafikutskottets sjöfartsbetänkande. Jag vill i sammanhanget erinra om att vi befinner oss i ett nödläge för klimatet. Om vi inte lyckas vända utsläppskurvorna och kraftigt minska utsläppen av växthusgaser kommer vi inte att nå mål om att hålla temperaturökningen väl under två grader och helst under en och en halv grad med katastrofala konsekvenser som följd för hela vår värld. Sjöfarten har god potential att utgöra en del av lösningen i omställningen. Sjöfarten har en väldigt viktig roll i det svenska transportsystemet. Som har nämnts i debatten går av all import och export över sjön. Därför vill se en fortsatt överflyttning av gods från vägtrafik till sjöfart. Vi har i vårt regeringssamarbete arbetat för detta, vilket ledde till att vi införde en eco-bonus. Eco-bonusen kan kompensera för en del av de merkostnader som kan vara förenade med att etablera sjötransportlösningar som en del av transportkedjan. är sjöfarten fortfarande i stort fossilberoende. Det behövs därför fortsatta insatser för att ställa om sjöfarten. Eldrift och batterier kan såklart utgöra en bra lösning för färjor som går relativt korta sträckor. Som exempel vill jag lyfta fram de färjor som korsar på sträckan –. El kan också vara viktigt när fartyg ligger i hamn. Det är positivt att se att det kommer fler och fler landanslutningar som gör det möjligt för fartygen att koppla upp sig mot elnätet och därmed slippa köra dieselmotorer för att försörja fartyget med el när det ligger i hamn. Jag vill se att fler hamnar gör sådana investeringar. Men för mer långväga sjöfart behövs det andra lösningar. Här vill jag särskilt uppmärksamma potentialen för flytande biogas, LBG. En övergång till mer biogas inom sjöfarten skulle också säkra en avsättning för den svenska biogasproduktionen, så att nödvändiga investeringar görs för att ta till vara vår biogaspotential. och Socialdemokraterna har i regering gjort stora insatser för sjöfarten, vilket också har lyfts fram på ett bra sätt av min kollega . Han lyfte fram vårt arbete för tonnageskatt och för en sjöfartssamordnare, som vi nu har infört. Det är viktiga steg för att stärka sjöfarten. Inte minst är sjöfarten en viktig del av godstransportstrategin. Men det är viktigt att ta ytterligare steg för att få mer gods att ta sjövägen och för att ställa om sjöfarten.