prot · H60953 · 2019-02-14 00:00:00 — Apropå förslaget att låta cyklister cykla mot rött vid högersväng är risken att någon gående går ut och blir påkörd överhängande. Risken att man inte är tillräckligt uppmärksam och missar en bil är också överhängande. Då kommer vi att få se fler cykelolyckor, och det kan inte på något vis gynna cyklingen i . 124 (C): Jag ska inte ta i anspråk utan bara rätta mig själv, för jag har ju haft mitt anförande tidigare. Jag vill också tacka för att jag kunde säga till om en rättelse. Jag råkade yrka bifall till reservation 17, men jag skulle naturligtvis yrka bifall till reservation 18 i betänkandet och ingenting annat. Det var bara detta jag ville säga. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2018/19:MJU3 125 (M): debatterar vi miljö- och jordbruksutskottets betänkande 3 Fiskeripolitik. Vi moderater står såklart upp för alla våra reservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bara bifall till reservation 10. Fisk är en gemensam resurs som inte följer nationsgränser. EU:s fiskerinäring är världens fjärde största och levererar nästan fisk . Fisket och dess förädlingsindustri sysselsätter 350 000 personer. I och med det är fisket en stor och viktig näring men också en kraftig och väsentlig del i livsmedelskedjan. Fisket behöver långsiktiga spelregler och fleråriga förvaltningsplaner. De är garanter för en fungerande näring men också viktiga pusselbitar för att det ska finnas fisk kvar i haven. Genom att utveckla förvaltningsplanerna kan man dessutom lyfta eftersatta och långt nedgångna bestånd. som fisket och vattenbruket i EU ska vara långsiktigt hållbart ska det vara hållbart miljömässigt, ekonomiskt och socialt. Det är därför viktigt att samtliga medlemsstater respekterar den gemensamma fiskepolitiken. bör vara drivande inom EU för att en reformering görs av tredjelandsavtalen. Vi moderater är i grunden negativa till dessa och ser helst att de subventioner som finns fasas ut eftersom vi ifrågasätter huruvida avtalen är hållbara och lever upp till de uppsatta kriterierna. Det svenska fisket, som på många sätt fungerar bra, behöver utvecklas för att kunna leverera bra livsmedel och fler arbetstillfällen även . I livsmedelsstrategin har tydligt uttalat att vi ska öka vår livsmedelproduktion, och fisket kan i kustlandet vara en utmärkt möjlighet till det. Men för att det svenska fisket ska frodas måste politiken undvika att sätta upp för många särkrav och regler gentemot konkurrerande länder. Särregler och försvårande av att driva företag är återkommande bekymmer för svenska näringsidkare. Dessa bekymmer innebär i längden negativa konsekvenser för både klimat och miljö eftersom svenska näringar och producenter så gott som alltid är föredömen i sitt miljö- och klimatarbete. Föredömligt arbete är precis det som krävs för att stoppa den alltmer oroande utvecklingen för torsken i . har långa kuststräckor, och det är där det finns mest utvecklingspotential för det svenska fisket. På detta sätt kan vi utveckla det lokala näringslivet. Dessutom kan fler arbetstillfällen skapas och skärgårdsmiljön utvecklas. Möjligheterna att utveckla det kustnära fisket hotas dock av de kraftiga stammar av säl och skarv som finns i kustlandskapet. Dessa djur äter inte bara upp fisken utan förstör dessutom fiskeredskap för stora summor . och skarv kan bara hanteras med en ökad jakt. Ett annat problem är trögheten i fiskelicenserna och möjligheten att genomföra generationsskiften med dem. Detta måste åtgärdas för att ge nya generationer fiskare framtidstro och tillförsikt. Detta gäller inte minst för de svenska ålfiskarna, som måste få till denna möjlighet till generationsväxling för att deras näring ska överleva. Man får tycka vad man vill om svenskt ålfiske, men det är en oerhört viktig näring som bidrar med kulturella värden och är en turistattraktion för sydöstra . Det begränsade fiske som vi talar om är dessutom inte något som påverkar populationerna, utan ålen har sina största tillväxtbegränsningar i säl- och skarvbekymmer samt turbiner och miljögifter. Ytterligare regelkrångel som orsakar bekymmer när det gäller utvecklingen för fisket utgör de dåliga möjligheterna att överlämna fiskerätter. Detta är något som måste hanteras skyndsamt så att svenskt fiske inte blir lidande gentemot sina konkurrenter. Låt mig också kort nämna en art vi behöver ge mer uppmärksamhet. Östersjötorsken, alltså torsk som lever i det östra beståndet, har flera stora utmaningar. Utöver ett intensivt fiske från , och finns biologiska störningar som vi behöver ta på allvar. En av dem är att torsken helt tycks ha slutat växa. Äldre torskar ser ut som små, och små torskar ser ut som sill. Detta är problematiskt, inte bara för att det innebär att fiskare behöver ta upp alltmer fisk och jobba allt hårdare för att komma upp i kvottaket. Om torsken i det östra beståndet dör ut kan den inte ersättas genom inplantering. Detta är en mycket allvarlig situation. Det här betänkandet innehåller ett tillkännagivande, och det gläder mig att utskottet har gått en del av vår kommittémotion till mötes. Det innebär i korthet att arbetet med att förenkla regler och minska det administrativa arbetet för fisket ska intensifieras. Slutligen, fru talman: Jag har en positiv känsla. Vi måste tro på att fiskenäringen kommer att kunna blomstra som näring fortsättningsvis. Fisket ska leverera miljömässigt och ekonomiskt hållbara livsmedel och arbetstillfällen. Men då krävs välordnade regler och planer för hela EU, för fisket är hela EU:s ansvar och möjligheter. 126 (SD): Vi står självfallet bakom alla våra reservationer. För tids vinnande – som det heter – yrkar jag dock bifall endast till reservation 3, som gäller övergripande främjandeåtgärder för det småskaliga kustfisket, och reservation 17, som gäller bottentrålning. För har fisket flera fundamentalt viktiga aspekter. Fiske utgör en viktig del av den svenska självförsörjningen av livsmedel. Mat från havet är helt enkelt nyttig mat, och det är vår uppfattning att vi i första hand ska utnyttja svenska resurser. Fisket representerar ett ekonomiskt värde i miljardklassen. Fisket sysselsätter ett tusental personer i första ledet och flera tusen när man räknar med förädlingskedjan. Fiske är även en del av vårt kulturarv. Fångster av fisk och skaldjur från vår långa kust och från sjöar, åar och älvar är en omistlig del av vårt svenska kulturarv. För är det också en ideologisk fråga. Naturresurser ska förvaltas. De ska nyttjas men inte överutnyttjas. Detta gäller fiske i minst lika hög grad som det gäller våra viltstammar eller själva skogen. Hur mycket får vi fiska? Det regleras genom regionala, mellanstatliga överenskommelser. Vilka kvoter vi i slutändan tilldelas är ingenting som vi beslutar om i denna kammare, utan det bestäms av ministerrådet med forskningens råd som underlag. Enligt utnyttjar av sina fiskekvoter. importerar vi fisk från hela världens alla hav. Vi har inget emot import i sig – absolut inte – men nog är det lite synd att svenska skolbarn äter hokifilé från när våra egna fiskekvoter ligger outnyttjade kvar i haven. Varför är det så? Ja, det är frågan. Det är för att vi inte i tillräcklig grad har åstadkommit ett gynnsamt företagsklimat för den svenska fiskerinäringen. Vi har alltså en läxa att göra här. Svenskt fiske är ett hållbart fiske. Det är noga reglerat och kontrollerat. Vi kan alltså tryggt köpa svenskfångad fisk i förvissning om att den är levererad från hållbara bestånd. Det är nog bra om konsumenterna får signalen från oss politiker att svensk fisk är bra mat. Därför är det viktigt att svenska fiskare inte utsätts för konkurrensnackdelar inom EU:s inre marknad. Det är inte bara fiskare och konsumenter som är intresserade av fisk. Även säl och skarv livnär sig på fisk. tenderar dessutom att överföra parasiter till fisk. Mängden säl utmed den svenska har ökat kraftigt . Vi i har länge påtalat att sälen måste förvaltas hårdare. Den situation vi befinner oss i nu är nämligen svår att hantera, även med ny lagstiftning. Snarare tjänar det som ett illustrativt exempel på oönskade konsekvenser när viltbestånden inte förvaltas på ett ansvarsfullt sätt. står internationella konventioner i vägen för i synnerhet handel med sälprodukter. Det är hög tid att tar ett helhetsgrepp på detta. Vid sidan av sälen utgör skarven en predator som konsumerar avsevärda mängder torsk. Det är också vanligt att skarven skadar torsken och gör den obrukbar på marknaden utan att äta upp den – ett problem för fisket i allmänhet och det kustnära fisket i synnerhet. Även sportfisket och turismen påverkas. Till saken hör att den sorts skarv som är vanligast i inte är en del av vår naturliga fauna. Den är importerad från . Dess inverkan på ekosystemet – och den äter inte bara torsk – beskrivs av biologer som negativ. Och beståndet är stadigt ökande. Enligt fanns över 30 000 skarvar bara i . De ställer också till med skador på skog och har illaluktande exkrementer som ödelägger allt i sin väg på öar och skär. All grön växtlighet försvinner där de slår sig ned. Den kan nästan beskrivas som ett skadedjur, helt enkelt, och ett direkt hot mot våra svenska levande skärgårdar. står alltså för ett reglerat fiske – något annat finns inte på kartan. Och vi är inte främmande för att justera regleringar åt båda hållen för att säkra långsiktigt hållbara bestånd eller för att utnyttja befintliga bestånd bättre. Här krävs flexibilitet och politiskt ledarskap. Vi måste driva en politik som långsiktigt bevarar en livskraftig fiskenäring. Ja, man kan utveckla nya och mer selektiva redskap. Ja, man kan införa tillfälliga fiskestopp på exempelvis ål när situationen så kräver. Och vi ser ju att situationen för torsken i är bekymmersam, i synnerhet vad gäller det östra beståndet. Då anpassas kvoterna också därefter. Vi ska inte utifrån dogmatiska ställningstaganden radera ut hela branscher. Vi ser med oro på kampanjerna mot trålfiske. ser positivt på att man i vissa områden fiskar selektivt med krok, och vi ser gärna att det utvecklas. Men i den verkliga världen används trål för att kunna bedriva ett effektivt fiske. Om vi förbjuder trålfisket eller reglerar det alltför hårt kommer svenska yrkesfiskare att drivas i konkurs, med ökad import från den internationella marknaden som resultat. Detta tangerar också en ideologisk ståndpunkt. är inte ett naturreservat, en orörd jungfrulig vildmark som i första hand är till för turister och fotografer. Vissa områden ska förstås vara helt fredade – det har vi inga problem med. Vår ideologiska ståndpunkt är dock att naturresurser – det kan gälla vilt, skog eller fisk – ska utnyttjas. På så vis behåller samhället sin kontakt med naturen. Kunskaper upprätthålls, och resurser tas till vara. 127 (C): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2 och så här i inledningen av debatten nämna att vi i givetvis har många andra delar i vår motion. Men eftersom ganska mycket faller in under det så kallade januariavtalet finns det delar som vi nämner vidare i vårt särskilda yttrande. omringas av det blå. Våra vattendrag, sjöar och hav är en fantastisk del av den svenska naturen, men det är också ett rikt skafferi för en ökande livsmedelsförsörjning och livsmedelsnäring. Det här är ju ett motionsbetänkande från miljö- och jordbruksutskottet om fiskeripolitiken. vill jag dela med mig av syn på de utmaningar som vi ser men också de lösningar som finns för att främja ett mer hållbart fiske. I ska alla kunna leva och förverkliga sina drömmar, oavsett var i landet man bor. Grunden för utvecklingen i hela landet är goda villkor för de små och medelstora företagen som skapar jobb. Vi har långa kuststräckor, vattendrag och sjöar. Jag som kommer från har förmånen att få se fiske i de inre vattendragen och sjöarna men också i våra två och och längs hela den bohuslänska kusten. Och jag kan tänka mig att många bohuslänningar bjuder sina älskade på räkor, inte minst för att det är . Här finns fantastiska möjligheter men också stora utmaningar, inte minst för det småskaliga fisket och det hållbara vattenbruket. Ur ett sysselsättningsperspektiv har detta en stor potential för arbetstillfällen på den svenska landsbygden och Småortssverige när det gäller odling och produktion men också i själva förädlingsledet. Vi har många idoga yrkesfiskare som på olika sätt diversifierar sin verksamhet, det må vara med ett rökeri eller en restaurang, för att skapa en större hållbarhet för sina företag. Men det småskaliga skärgårdsfisket är hotat. En del av problematiken ligger i svårigheter med regler kring arbetsredskap, lönsamhet och krånglig byråkrati. drev på i dessa frågor i alliansregeringen och tröttnar inte nu i opposition på att arbeta för enklare regler, smidigare tillståndsprocesser, dessutom mycket smidigare, och att myndigheterna ska se till att ha bra dialoger med näringen genom sina tjänstepersoner. Livsmedelsstrategin som har antagits pekar på att livsmedelsproduktionen i ska öka. Det måste också gälla fisket, inte minst det småskaliga. I mitt anförande vill jag lyfta fram tre områden alldeles särskilt för att utveckla den svenska fiskenäringen. Det handlar om vattenbruket, om det småskaliga kustnära fisket men också om det internationella fisket och hur det kan bli mer hållbart. Låt mig börja med vattenbruket. Vi ser försök med landbaserade fiskodlingar, som har stor potential att växa i . Det finns företag som redan är i gång, men det finns också utvecklingsprojekt av olika slag. Det finns spännande verksamheter där hållbarheten är i fokus med ett miljövänligt produktionstänk i form av till exempel slutna kretslopp. Men bara själva tillståndsprocessen för vattenbruk tar uppemot , och det tillstånd man sedan får gäller enbart . Därför är det viktigt att vi från ger signalen att så här kan det inte fortsätta. måste uppdateras så att nya odlingar får möjligheter att starta inom rimlig tid, utvecklas och bli en del av det framtida hållbara vattenbruket, också för att bli en del i den ökade livsmedelsproduktionen. Här behöver förutsättningar för att bli internationellt konkurrenskraftiga ges, och nya innovationer måste få chansen att utvecklas utan en alltför segdragen hantering. Dessa företag och företagare vill ju inget annat än att få chansen att starta sin verksamhet, utveckla och göra den lönsam och bidra till både produktion och förädling. Den andra punkten handlar om det småskaliga och kustnära fisket. Antalet yrkesfiskare minskar, och alltför många ser inte fisket som en framtidsbransch där man faktiskt kan leva sin dröm som yrkesfiskare. Det finns stora problem med lönsamheten, och därför behövs det konkreta satsningar och lösningar för att förbättra fisket. vill stärka konkurrenskraften inom fiskenäringen med ett nationellt fiskepolitiskt program så att det kustnära och småskaliga fisket kan utvecklas. Det småskaliga fisket har svårt att hävda sig gentemot det storskaliga. Genom en förvaltningsmodell, implementerad av relevanta myndigheter, som i större utsträckning styr mot fler lokala landningar av fisk, ges det utrymme för de lokala och regionala aktörerna att se till att fisket i kustsamhällena blir en del av de verksamheter som hjälper till att bygga dessa samhällen starkare. Utskottet gästades av generaldirektören för Havs- och vattenmyndigheten. Slutbudskapet och presentationens sista bild handlade om på vilket sätt som man gör samhällsnytta 2019. Det handlar om förnybar energi, skyddsområden, vattenresursförvaltning och internationellt utvecklingsarbete. Men här lyfts också hållbar regional tillväxt och då med satsning på våra kustsamhällen som en högt prioriterad fråga. Man menade att en mer samlad aktion för våra kuster krävs, och då kommer också fler politikområden in såsom strandskydd, bostäder, infrastruktur och inte minst kompetensförsörjning. Jag har förmånen att leva nära den västsvenska kusten. Där kan man se hur man på ett framgångsrikt sätt förvaltar de skyddade områdena. Jag vill nämna där skyddade områden skyddas på ett bra sätt, men där också brukandet och fisket är en viktig del för att forma en framtid för både besöksnäringen och livsmedelsförsörjningen. Avslutningsvis, fru talman, vill jag också säga något om internationellt hållbart fiske. Den internationella fiskepolitiken och den gemensamma fiskepolitiken i EU styr också oss. Vattnet är gränsöverskridande och därför är samarbete en förutsättning för en bra fiskeförvaltning. Globalt överfiske är ett stort problem. behöver därför driva på för ett mer hållbart fiske globalt, motverka utfiskning och införa ett utökat skydd av arter. Alliansregeringen var pådrivande när EU under sin förra mandatperiod antog en mer hållbar fiskepolitik och ett europeiskt utkastförbud. Det är dags att se till att alla EU-länder följer detta. Annars innebär det att svenska yrkesfiskare inte konkurrerar på samma villkor som fiskare i andra medlemsstater. Jag vill avsluta med att tacka alla de engagerade yrkesmänniskor som finns runt om i vårt land, längs våra kuster, våra vattendrag och runt våra sjöar för att de har hört av sig inför den här debatten. De har talat om farhågor inför en del av förslagen. De har också bidragit med ett kunskapsunderlag. I verkligheten och i olika företag möter man de problem som finns. Då kan de på allvar vara med och påverka den politik som vi behöver driva för att det småskaliga fisket, vattenbruket och det globala internationella fisket ska växa sig allt starkare. Det är viktigt att livsmedelsproduktionen kan öka både i det fria och i odlingar av olika slag. I detta anförande instämde och (båda C). (forts. § 15) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 13 Beslut om ärende som slutdebatterats FiU6 Redovisning av AP-fondernas verksamhet Punkt 2 (Skärpta krav på hållbarhet i AP-fondernas placeringar) 2. res. 25 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:77 S, 52 M, 53 SD, 26 C, 20 KD, 14 L, 14 MP :1 SD, 24 V Frånvarande:23 S, 18 M, 8 SD, 5 C, 4 V, 2 KD, 6 L, 2 MP och (båda SD) samt (L) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. (SD) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Kammaren biföll utskottets förslag. § 14 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SoU16 Rättelse i lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade Kammaren biföll utskottets förslag. KU14 Översyn av – vissa frågor om och , m.m. Punkt 1 (Ändringar i riksdagsordningens huvudbestämmelser) Här föreslogs ändringar i huvudbestämmelser i riksdagsordningen. Utskottet hade föreslagit att ändringarna skulle beslutas enligt 8 kap. 17 § första stycket andra meningen regeringsformen. Enligt denna bestämmelse kunde anta bestämmelser i riksdagsordningen genom endast ett beslut, om minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter röstade för beslutet. Enligt riksdagsordningen skulle beslutet fattas genom omröstning. vice talmannen konstaterade att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter hade röstat ja. Kammaren hade således bifallit utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För bifall77 S, 52 M, 56 SD, 26 C, 23 V, 20 KD, 15 L, 14 MP Frånvarande:23 S, 18 M, 6 SD, 5 C, 5 V, 2 KD, 5 L, 2 MP Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Riksrevisorers mandattid och redovisning av samhällseffekter i effektivitetsrevisioner) 2. res. 57 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:77 S, 52 M, 26 C, 24 V, 20 KD, 15 L, 14 MP Frånvarande:23 S, 18 M, 5 SD, 5 C, 4 V, 2 KD, 5 L, 2 MP NU6 Kompletterande bestämmelser till EU:s geoblockeringsförordning Kammaren biföll utskottets förslag. FöU4 En ny kustbevakningslag Kammaren biföll utskottets förslag. KrU6 En ny europeisk agenda för kultur Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 57 för res. Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:77 S, 52 M, 26 C, 24 V, 20 KD, 15 L, 14 MP Frånvarande:23 S, 18 M, 5 SD, 5 C, 4 V, 2 KD, 5 L, 2 MP Punkt 1 (Mål och insatser för ett ökat cyklande) 2. res. 1 (M) 52 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:77 S, 57 SD, 25 C, 24 V, 20 KD, 15 L,14 MP Frånvarande:23 S, 18 M, 5 SD, 6 C, 4 V, 2 KD, 5 L, 2 MP Punkt 2 (Infrastruktur för ökad cykling) 2. res. 4 (C) 3. res. 5 (V) 4. res. 7 (L) Förberedande votering 1: 24 för res. 15 för res. Kammaren biträdde res. (MP) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. Förberedande votering 2: 26 för res. 24 för res. Kammaren biträdde res. 26 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:76 S, 13 MP Avstod:1 S, 52 M, 57 SD, 24 V, 20 KD, 15 L,1 MP Frånvarande:23 S, 18 M, 5 SD, 5 C, 4 V, 2 KD, 5 L, 2 MP (MP) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 5 (Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling) 2. res. 12 (SD) 57 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:76 S, 24 V, 15 L, 14 MP Avstod:1 S, 52 M, 26 C, 20 KD Frånvarande:23 S, 18 M, 5 SD, 5 C, 4 V, 2 KD, 5 L, 2 MP Punkt 6 (Säkerhetsavstånd vid omkörning av cyklister) 2. res. 15 (KD) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:77 S, 52 M, 55 SD, 26 C, 23 V, 14 L,14 MP Frånvarande:23 S, 18 M, 6 SD, 5 C, 5 V, 2 KD, 6 L, 2 MP Punkt 7 (Cykelhjälmskrav) 2. res. 16 (SD) 55 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:77 S, 52 M, 1 SD, 26 C, 24 V, 20 KD,15 L, 14 MP Frånvarande:23 S, 18 M, 6 SD, 5 C, 4 V, 2 KD, 5 L, 2 MP Punkt 9 (Färgsättningen av cykelbanor) 2. res. 18 (SD, C) 82 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:77 S, 52 M, 24 V, 20 KD, 15 L, 14 MP 18:56 SD, 26 C Frånvarande:23 S, 18 M, 6 SD, 5 C, 4 V, 2 KD, 5 L, 2 MP Kammaren biföll utskottets förslag. § 15 (forts. från § 12) Fiskeripolitik (forts. MJU3) 128 (V): Vi i står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till vår reservation nr 26 om ett förbud mot ålfiske. Tillståndet för havet är allvarligt. har som övergripande mål att våra havsområden ska uppnå ett gott miljötillstånd, där organismer i havet är välmående och resurserna nyttjas uthålligt. Flera av våra miljökvalitetsmål fungerar också som viktiga redskap för att nå detta mål för vår havsmiljö. Men enligt kommer inte att nå några av dessa mål till 2020. säger också att av vattnet längs kusterna når minst god ekologisk status, en skrämmande låg siffra. Vad vi gör och länge har gjort är alldeles för lite. En av de åtgärder vill se är ett stopp för torskfisket i . Det vill vi eftersom vi ser att situationen för torsken är akut. har av beståndet försvunnit. Torskarna har i det östra beståndet blivit både mindre och magrare. Mätningar visar att torskar som levt i inte vuxit mer än ; det borde vara . Dessutom har man inte hittat torsk som man kan visa är mer än . Egentligen kan de bli upp till . Torskbeståndet påverkas av ett flertal negativa miljöfaktorer, som övergödning och kemikalier, men också av fisketrycket. fångades i över torsk. blev rekommendationen från EU en fångst på , en bråkdel av det vi en gång såg. Torsken är inte ens i närheten av sin fulla kapacitet, och vi får bara ut en bråkdel av den naturresurs som torsken i skulle kunna vara. Därför vill se ett stopp för torskfisket i . Det är vi som bär ansvaret för situationen, och därför är det också vi som ska lösa den. Fisket är viktigt för . Därför är det också viktigt att vi tar hand om de vatten och de arter som finns. Utan ett levande hav har vi snart vare sig vatten att fiska i eller fisk att fiska.