prot · H70937 · 2019-11-22 00:00:00 — Det är det som vi diskuterar. Jag ska göra en kort tillbakablick. fanns det precis som ett antal unga människor som redan gick i förtidspension och alltså inte längre fanns på arbetsmarknaden. Därför valde regeringen att hitta ett system där man längs vägen kunde kontrollera och se till att människor kunde komma tillbaka till arbetsmarknaden. Det kan inte vara rimligt att människor lämnar arbetsmarknaden och aldrig kommer tillbaka före pensionen . Det var det uppdraget. har redogjort för de andra delarna väldigt bra. Det är alltså skillnad på att vara frisk och bli sjuk och sedan kunna komma tillbaka och att ha en livslång funktionsnedsättning. Jag ställer min fråga igen. Jag vill ha svar på om ministern är villig att se till att det finns två myndigheter som tar det gemensamma ansvaret, som aldrig släpper individen och som ser till att vi kan få ut de här ungdomarna på bästa möjliga sätt, via antingen eller Arbetsförmedlingen och aldrig däremellan. 21 Statsrådet (S): Jag ska ge väldigt tydliga svar på frågorna. Nej, det är inte lämpligt eller acceptabelt att unga personer med funktionsnedsättning och utan arbetsförmåga hänvisas till försörjningsstöd. Det är helt oacceptabelt. Det var inte det som var tanken med socialförsäkringen. börjar vi se effekten av att lagstiftningen är för restriktiv. Regeringen skärpte arbetsmarknadsbegreppet i aktivitetsersättningen 2008. Det innebar att prövningen av arbetsförmågan ska göras mot hela arbetsmarknaden inklusive anställning med lönebidrag eller vid . börjar vi se effekterna av tillämpningen av den lagändring som genomfördes . Är det regeringens ansvar att agera? Kommer vi att agera? Kommer vi att verka för att ändra regelverket? Men det får inte bara vara tomma ord. Det gjorde väcker hopp. Man tänker där ute att det finns också moderata ledamöter som ser det här. Låt inte det hoppet svikas! Jag lovar, fru talman, att jag och regeringen kommer att göra vår del. Vi kommer att göra det vi kan för att ändra det här regelverket så att unga funktionsnedsatta utan arbetsförmåga och andra försäkrade utan arbetsförmåga ska få tillgång till de sociala försäkringar de har rätt till. Kommer här att ställa sig på rätt sida? Vi har en votering om budgeten. Där ingår den moderata partiledningens förslag om nedskärningar och försämringar av sjukförsäkringen och våra andra sociala försäkringar. Kommer att gå emot sin partiledning? Det svaret är skyldig dem som sitter här och lyssnar. Vi har hört ett bra, relevant inlägg, med rättfärdig kritik mot den ordning vi har . Men kommer den rättfärdiga kritiken att följas av handling? Den viktigaste handlingen för de ärade ledamöterna i denna kammare gäller vilken knapp man trycker på vid omröstningar. Orden betyder ingenting. Det är voteringarna som är denna kammares verktyg för att göra avtryck och åstadkomma förändring. Kommer de ärade riksdagsledamöterna att gå emot den moderata partiledningen och rösta mot den budgetmotion som ligger på bord, som handlar om att försämra sjukförsäkringen? Det svaret är ledamöterna skyldiga åhörarna och allmänheten. Jag lovar att vi kommer att göra det vi kan för att lösa den situation som med rätta har tydliggjort i denna debatt. Det gäller aktivitetsersättningen, sjukersättningen och rätten till sjukpenning. kommer, fru talman, utredningen om begreppet arbetsförmåga och prövningen mot arbetsmarknaden. Vi kommer att hantera utredningen och göra vad vi kan. Kommer att ställa sig på rätt sida? Eller står man fast vid den politik som presenteras i budgetmotionen? Ställer sig bakom det tillkännagivande som har skickat till mig och regeringen om att återinföra stupstocken i sjukförsäkringen? Eller är beredd att här och , i denna kammare, ta avstånd från de förslagen? 22 (M): Jag noterar att statsrådet ägnade tre av fyra minuters talartid åt att tala om sådant som ämnet inte handlar om. Jag har sett en systematik i hur den socialdemokratiska regeringen har agerat mot funktionsnedsatta. Vi har sett hur LSS har raserats på sju olika sätt; statsrådet vet naturligtvis vilka. Man räknar inte upp ersättningen till kommuner och företag som utför. Man ser till att personer tappar sin LSS. Vi har till och med sett hur kvinnor har dött på toaletten i på grund av att de fått sin assistans indragen. Vi har sett hur bilstödet har havererat på grund av regeringens politik. Och denna interpellation handlar alltså om den systematik med vilken har sett till att unga vuxna har blivit av med sin aktivitetsersättning års . Låt mig påminna om – det kanske är okänt för statsrådet – att vi har haft en socialdemokratisk regering . Jag hör att statsrådet använder andra tidsbegrepp. Jag noterar också, glädjande nog, att statsrådet har lämnat två besked . Det första gav han när han läste upp svaret som någon hade skrivit åt honom. Då var det acceptabelt att unga skulle gå till försörjningsstöd – precis det som säger i intervjun i SVT Öst: Jo, vi ska lotsa dessa personer vidare till försörjningsstöd; vi har fått ett regeringsuppdrag. Men jag noterar att statsrådet gav ett nytt besked i det senaste inlägget: Det är helt oacceptabelt att unga funktionsnedsatta ska hamna i försörjningsstöd. Det gläder mig att jag och statsrådet är helt överens, och jag förutsätter att regeringen agerar skyndsamt i frågan. 23 Statsrådet (S): Tack, och , för debatten! Jag vill tydliggöra att det som anges i svaret angående stödinsatser för dem som fått avslag gäller det nuvarande regelverket. Det tillämpas ju eftersom riksdag har stiftat den lagen. Mitt besked är dock att denna lag måste förändras, och vi kommer därför att inleda en översyn. Stödet till de unga som fått avslag ska ges så länge vi inte hunnit ändra lagen. Det är detta som gäller när man röstar i denna kammare. Det är nu så himla viktigt att och alla ledamöter i kammaren tar med sig den påminnelsen. När rätten till sjukförsäkring efter maktskiftet 2006 försämrades av denna kammare applåderades det här. börjar vi se effekterna av en lagstiftning, så det spelar roll vilken lag man stiftar. ser vi exempel på det. Är vi beredda att förändra lagen? Vi kommer att agera. Vi kommer att säkerställa att människor inte hamnar i en situation där de drabbas av två motstridiga beslut av två olika statliga myndigheter. Staten har skyldigheten att sätta medborgarna i fokus. Socialförsäkringarna är inga fula inslag i vårt samhälle, som ska försämras och som ska finansiera skattesänkningar. Socialförsäkringarna är en grundläggande del av vår samhällsmodell och vår trygghet. De har varit under hård attack . är det att vända den utvecklingen. Jag gläds åt att det finns moderata ledamöter som är beredda att ta ställning, men detta förpliktar. Hur kommer denna kammare att rösta när dessa frågor kommer upp på dagordningen? Det är det som avgör i slutändan. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2019/20:113 om arvoden inom Sidas samarbetspartner 24 Statsrådet (MP): har frågat mig om Sidas handläggare gör tillräckligt för att kontrollera och dokumentera hur höga arvoden Sidas samarbetspartner betalar ut och om jag ser en risk för att Sida göder en osund branschkultur. Därutöver har frågat om jag ser ett behov av striktare riktlinjer avseende vilka lönenivåer hos partner som Sida ska kunna acceptera. Att komma till rätta med oskäliga löner är viktigt för biståndets effektivitet och trovärdighet. , genom Sida och UD, driver frågan internationellt, i dialog med våra partnerorganisationer, inom FN-systemet och i andra multilaterala organ. Sida ser även kontinuerligt över sina egna processer baserat på resultat från uppföljning av verksamheten och i takt med att verksamheten förändras. Vad gäller löner specifikt inom utvecklingssamarbetet för Sida kontinuerligt en dialog om rimliga lönenivåer med både andra givare och samarbetspartner. Sidas projekt kräver ofta specialkompetens, vilket kan innebära en viss lönenivå, men ska inte vara lönedrivande. Detta är en balansgång Sida måste arbeta med kontinuerligt. Vi ser en trend mot ökande löneersättningar, vilket inte är en önskvärd utveckling, och Sida arbetar aktivt för att motverka detta. Därför är svaret på frågan om Sida skulle påverka och förvärra en negativ branschkultur på detta område nej. Jag och regeringen anser att både UD och Sida arbetar för en sundare kultur, och kommer att fortsätta det viktiga arbetet med att bidra till rimligare lönenivåer totalt sett. 25 (SD): frös Sida utbetalningarna till organisationen Fund efter att en fördjupad revision visat att ledarskapet i den organisationen använde väldigt mycket pengar till löner och förmåner åt sig själva. avslutade Sida samarbetet med en annan organisation av samma skäl. Enligt Sidas instruktioner för handläggare ska dessa ta fram information om partnerskapsorganisationers chefslöner och dessutom särskilt kunna motivera nivåerna. Jag tycker att det är lite märkligt att man i det aktuella fallet reagerar på höga chefsarvoden vid en revision, alltså i efterhand, när man enligt reglerna ska känna till lönenivåerna från början. Jag ställde därför frågan hur mycket den operativt ansvariga för 20 av Sidas samarbetspartner tjänar. Avseende 11 av dessa hade Sida över huvud taget ingen uppgift om ersättning. Avseende 5 organisationer fanns en hänvisning till en viss lönekategori i system, vilket innebär en ersättning mellan ungefär 1,25 och . Endast i 4 av 20 fall visste Sida den faktiska siffran. Ett av dessa fall, , ökade sin direktörslön direkt efter att de i mitten av 2018 fått löfte om nya pengar från Sida, något som borde vara en varningsklocka. Ett annat fall är den svårt skandaltyngda Clinton Health Access Initiative, där vd:n, som är en person som redan har en förmögenhet som räknas i , med Sidas goda minne plockar ut . Detta är ett tydligt tecken på en mycket osund branschkultur som fortsätter att göda genom att inte ställa tydliga krav eller sätta rimliga gränser. En stor del av problemet är det så kallade enprocentsmålet, vilket skapar incitament för Sida att se mellan fingrarna på brister hos samarbetspartner. Eftersom Sida i slutändan måste betala ut en ofantlig mängd pengar för att nå målet har ju samarbetspartnerna alltid överhanden i förhandlingar. Om dessa kollektivt bestämmer sig för att sätta löner och förmåner långt över exempelvis vd-löner inom svensk industri kan Sida inte göra annat än att ignorera sitt eget regelverk och sluta fråga. Den här effekten innebär i det långa loppet att svenska folkets förtroende för biståndet som idé hotas. Jag vill därför ställa en väldigt enkel fråga till biståndsministern. I instruktionen till Sidas handläggare, i avsnitt 8, som handlar om löner, står det så här. Det finns bara på engelska. Jag citerar: ”Salary costs. information about what the salary levels are for all staff categories including salary levels for management. In addition, ask whether tax, benefits, bonuses, social security etc are included in the salary costs.” I ett läge där Sida inte har en aning om vad chefen för en viss partnerorganisation tjänar innan man börjar betala ut pengar, har handläggarna då på ett tillfredsställande sätt uppfyllt de regler som slås fast i kap. 8, om löner? 26 Statsrådet (MP): Tack, , för frågan! lyfter i interpellationen fram flera olika organisationer och situationer. Han verkar mena att just det korruptionsfall som har varit i Fund skulle vara ett tecken på bristande antikorruptionsarbete hos Sida eller dålig kontroll. Men det var faktiskt genom Sidas rutiner och revision som myndigheten upptäckte att vd:n utan Sidas medgivande fått en orimlig löneförhöjning efter det att samarbetet hade påbörjats. Utbetalningarna stoppades då, och efter utredning fick vd:n lämna sitt uppdrag. Detta visar ju att arbetet fungerar. Sedan finns det andra fall där Sida inte verkar ha reagerat i samma utsträckning. Det kan man ifrågasätta om de inte borde ha gjort. För min del har jag sedan jag tillträdde som minister på det här området arbetat för att stärka arbetet mot korruption och missbruk. Vi tycker att de pengar vi avsätter för bistånd ska gå till ett effektivt arbete mot fattigdom och förtryck. Detta är viktiga frågor att sköta för att vi ska kunna ha ett hyggligt starkt förtroende bland svenska folket för att vi gör ett bra arbete på det området. En viktig sak som vi har gjort i samband med den budget som just nu arbetar med är att stärka Sidas förvaltningsanslag kraftigt. Det innebär att man nu kommer att kunna anställa fler controllrar och fler personer som följer projekt och samarbeten på lokal och nationell nivå i större utsträckning. Man kommer att kunna göra fler uppföljningar och utvärderingar och också reagera när man ser att pengarna inte används på rätt sätt. Detta är nödvändigt, för vi arbetar i kontexter och situationer i olika länder där korruptionen ofta är hög. Jag kommer just nu från , som har en hög grad av korruption och också är ett av världens fattigaste länder. Det är extremt många människor som är i stort behov av både humanitär hjälp och stöd för att få till en utveckling. Korruptionen är, som jag bedömer det, det kanske viktigaste hindret för utveckling över huvud taget. Detta har också Sida insett och tagit fram ett nytt papper, ett dokument, med en policy som stärker arbetet mot korruption i organisationen. Det antogs , om jag minns rätt. Vi drar nu åt samma håll. Vi stärker arbetet på flera sätt genom att vi fokuserar på demokratiarbetet i större utsträckning . Vi arbetar med att se just korruption som en central demokratifråga. 27 (SD): kallar det för korruption. Jag skulle dock vilja säga att en stor del av problemet ligger i att det faktiskt inte handlar om korruption. I det fall som jag tar upp i interpellationen, Fund, har Sida valt att inte polisanmäla, och det är just därför att man inte kan se att det har begåtts något brott. Fonden är ju en fristående juridisk organisation som i princip kan hantera sina egna pengar som de vill. Det är själva kruxet. Statsrådet säger att man behöver fler controllrar. Jag undrar om det just är storleken på förvaltningen som är problemet eller det faktum att förvaltningen verkar strunta i det interna regelverket. Jag skulle säga att det snarare är det senare som är problemet. Sida kan anställa 15 controllrar till, men om de inte frågar hur mycket en viss organisation betalar ut i lön spelar det ingen roll. Då kommer man i alla fall inte att få veta det. Att det hela beror på att man agerar i miljöer som är svåra håller inte heller som förklaring. Visst agerar Sida i miljöer som är svåra. Det vet vi alla, och jag förstår det. Men det tidigare fallet som jag nämnde, där Sida frös utbetalningarna , gällde en organisation som var baserad i . är ett land som är rikt och har väldigt liten korruption, men ändå var det så att en av Sidas samarbetspartner, som fått en rätt rejäl slant över åren, kunde sätta sprätt på pengarna för egna nöjen. Man kan alltså inte skylla på att just miljön är problemet, utan i stället är det branschkulturen som är problemet. Det vill jag hävda. I interpellationssvaret säger också statsrådet så här när det gäller just lönenivåerna: ”Vad gäller löner specifikt inom utvecklingssamarbetet för Sida kontinuerligt en dialog om rimliga lönenivåer både med andra givare och samarbetspartner.” Jag skulle därför vilja att statsrådet svarar på en ganska enkel fråga i nästa replikskifte: Hur för man en dialog om rimliga löner om man inte frågar och om organisationerna inte lämnar ut uppgifter om hur höga löner de betalar ut? Det är väl inte en dialog utan en monolog i så fall. Det är en ganska enkel fråga som jag skulle vilja ha ett svar på. 28 Statsrådet (MP): I de flesta avseenden träffar Sida sina samarbetspartner vid ett flertal tillfällen och har en kontinuerlig diskussion om och uppföljning av hur arbetet går. Inför varje nytt stöd som man ger gör man en budgetanalys, där man går igenom vilka kostnader som är nödvändiga och rimliga innan man tar ställning till projektet. Sedan görs också årliga oberoende revisioner. I många fall följer man också arbetet på plats. När det gäller det uppföljande arbetet och de återkommande uppföljningarna och kontrollerna tycker jag att det är viktigt att man stärker arbetet och Sidas möjligheter. har man faktiskt inte höjt förvaltningsanslaget, och det påverkar naturligtvis möjligheterna att avsätta resurser, för det handlar om väldigt många olika samarbetspartner. Sida driver ganska sällan egna biståndsprojekt, utan man använder upphandlingar och har samarbete med en lång rad organisationer. Vi har också i stor utsträckning, som var inne på, samarbete med FN-organisationer som bedriver själva verksamheten. En viktig del av Sidas jobb är alltså att följa, kontrollera och delta i arbetet vid sidan av för att se att det fungerar på ett effektivt sätt. Det är de resurserna som inte har ökat . Vi har sett till att justera beloppen för att Sida ska kunna göra ett effektivt, modernt jobb och bli ännu bättre i arbetet mot missbruk och korruption men också för att stärka effektiviteten i biståndsarbetet. 29 (SD): Jag blir lite besviken över att jag inte kan få ett rakt svar på frågan. Det är en ganska enkel fråga: Är det möjligt att föra en dialog om rimliga lönenivåer inom Sidas partner utan att be dem lämna ut uppgifter om hur höga löner de betalar ut? Jag skulle säga att svaret på den frågan är nej. Man kan inte föra en dialog utan att fråga hur stora lönerna faktiskt är. Det innebär att det som sägs i interpellationssvaret, att Sida för en dialog, inte stämmer. Det finns ingen dialog, för Sida vet inte hur mycket dessa personer tjänar. Det är ganska enkelt. Funderar man aldrig på vilka signaler man sänder ut? Jag tror att det är väldigt viktigt att tänka på signaler. Hur uppfattar partnerorganisationerna Sidas inställning till lönenivåer? Det är en väldigt viktig fråga. Hur uppfattar de att vi ser på den frågan? Om man inte ens ställer frågan ”Hur mycket kommer ni att plocka ut i lön ?” är det ganska uppenbart att de får uppfattningen att inte bryr sig om hur mycket de plockar ut i lön. Det göder naturligtvis den osunda branschkulturen. Det här är självklarheter. indikerade att någonting kanske hade gått lite fel. Jag tycker att han borde tillstå att detta inte är okej. När det gäller mer än hälften av de organisationer som jag undersökte har Sida inte den blekaste aning om hur mycket de tar ut i lön. Det är faktiskt inte okej. Jag skulle snabbt vilja ställa ytterligare en fråga innan vi avslutar debatten . Forskaren , som har studerat Sida, kom i en särskild rapport fram till att två tredjedelar av de intervjuade personerna, som då jobbade hos Sida, kände en press att få iväg pengarna. Trycket ovanifrån var störst i slutet av budgetåret. Anser biståndsministern att det är ett problem att Sidapersonal känner en press att få iväg pengarna, och har det något samband med det faktum att man inte gräver för mycket i vad organisationerna gör med pengarna, till exempel avseende löner? 30 Statsrådet (MP): när Sida tar beslut om att starta ett samarbete och dra igång ett projekt med en samarbetspartner ska man göra en budgetanalys. Då ska man också ha koll på vilka löner som finns. Det är uppgiften. påstår att man inte gör detta. Det är möjligt att man har missat det i några fall. Det är i så fall inte bra; det kan jag verkligen tillstå. Men jag vet att vi generellt har haft problem med att man har haft för låga förvaltningsanslag. Det har skadat effektiviteten och möjligheterna för Sida att hantera dessa frågor. Det är inte så att man har haft för mycket pengar och inte har haft möjligheter att avsätta dem på ett effektivt sätt. Vi har tvärtom haft problem eftersom den svenska kronan har sjunkit i värde. Det påverkar möjligheten att få ett effektivt bistånd. Det minskar värdet på det svenska biståndet och har gjort att vi snarare har den motsatta situationen: Hur ska vi klara av att hålla samma nivå som trots att den svenska kronan kanske har sjunkit med flera tiotals procent ? Det är den konkreta situationen . Dessutom ser vi hur behoven ökar kraftigt när det gäller flyktingar runt om i världen. Det humanitära biståndet behöver öka. Miljö- och klimatfrågorna kräver mer och mer resurser eftersom detta i stor utsträckning skadar och drabbar människor. Det finns ett akut behov av en effektiv och snabb omställning. Men lönefrågorna är viktiga. Jag tycker att Sida måste sköta den saken. Min bild är att man har stärkt det arbetet, och man får nu ännu mer resurser för att sköta det. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2019/20:109 om Förbifart 31 Infrastrukturminister (S): har ställt ett antal frågor till mig om Förbifart . Förbifart ingår i den uppgörelse som nåddes 2007 mellan statens förhandlingsman och företrädare för om en samlad lösning för framtida trafik- och infrastrukturinvesteringar. i , , , samt dåvarande och har sedan signerat ett avtal om medfinansiering av satsningar i enligt den så kallade Stockholmsförhandlingen. Dåvarande regering fastställde dessa satsningar i beslut om nationell plan för perioden –2021. valde att häva avtalet med entreprenören som bygger tunnlarna under . Grunden för hävningen är kontraktsbrott avseende framför allt arbetsmiljö. har arbetat med en ny tids- och kostnadsanalys för hela projektet, och den är nu klar. De främsta orsakerna till att projektet får en förlängd byggtid och en ökad kostnad är de geologiska förutsättningarna i vissa avsnitt i berget samt hävningen av kontraktet och arbetet med tunnlarna på . Det är självklart viktigt att pågående infrastrukturprojekt som Förbifart blir klara . behöver frågor om arbetsmiljön och säkerheten för dem som arbetar i projekten tas på största allvar. Med detta sagt vill jag betona att jag ser mycket allvarligt på den försening och den fördyring som uppkommit i projekt . Möjligheten och lämpligheten i att eventuellt öppna en del av sträckan tidigare utreds. I det mer långsiktiga perspektivet behöver fortsätta sitt arbete med att förbättra sina underlag, kalkyler och prognoser samt genomförande för stora projekt. Det är för tidigt att svara på vilken eventuell påverkan detta kan få på andra projekt i den nationella planen. 32 (M): Tack, infrastrukturministern, för svaret! Förbifart är ett infrastrukturprojekt som är av stor vikt för hela landet men, såklart, i synnerhet för . I svaret från infrastrukturministern fick vi en liten exposé över hur projektet har gått fram. Jag tänkte faktiskt också göra en sådan. Diskussionen om Förbifarten har pågått under många decennier. Den startade faktiskt . förordades slutligen den dragning som man nu jobbar med. För övrigt använde man fyrstegsprincipen i när man beslutade om denna dragning. Apropå redovisning i går om höghastighetståg kan jag tycka att det kanske hade varit bra om vi gjorde det också i andra projekt, men det är en annan debatt. Hur som helst är Förbifarten viktig för trafikflödet i och hela landet. Den började byggas och planerades vara klar . Som vi vet stoppade den nuvarande regeringen arbetet . Det var stopp 2015 med en kostnad på för oss alla, till ingen nytta. Det var bara ytterligare en fördröjning. Den detaljen tycker jag kanske inte kom fram tillräckligt mycket i statsrådets exposé. Vi har framfört kritik mot detta. Det vi inte visste då var väl att den kritiken har fortsatt under hela . Sedan har vi nåtts av nya besked om fördyringar. kom det ett pressmeddelande från om att arbetet försenas med och fördyras med 3,3 miljarder. Det är mycket allvarligt. Därför begärde jag att infrastrukturministern skulle komma till trafikutskottet och förklara detta. Det har skett. Vi har fått ett svar i utskottet, och vi har fått ett svar här . Bland annat tas det upp att de främsta orsakerna – nu läser jag innantill i svaret som vi fick – till att projektet får en förlängd byggtid och en ökad kostnad är de geologiska förutsättningarna i vissa avsnitt i berget. Det här projektet har planerats . Man har pratat om det. Man har arbetat med det . Det är liksom ingenting nytt.