prot · H60969 · 2019-03-28 00:00:00 — Vägunderhållet – som är otroligt viktigt för landsbygden, särskilt när det gäller bärighet och tjälsäkring – ska också förstärkas. Tillgången till högre utbildning i hela landet och möjligheterna till distansutbildning ska öka. Enligt överenskommelsen ska vi också ta fram ett bondepaket som ska säkra jobb och tillväxt på landsbygden och stärka likviditeten och konkurrenskraften. Vi ska också se över rättssäkerheten för markägare och företagare, och markägare ska enligt överenskommelsen få ekonomisk kompensation för inskränkningar i ägande- och brukanderätten. Det finns en hel del bra förslag på gång, men jag är väl medveten om att det behöver göras mer för att hela landet ska kunna leva. 140 (V): Jag vet att jag inte kommer att bli populär om jag drar över tiden så här på kvällskvisten. Betänkande NU8 heter Regional tillväxtpolitik, men om jag ska vara riktigt ärlig borde det heta Avsaknad av regional tillväxtpolitik. Jag tänker låta er få några tillbakablickar från mina hemtrakter. Jag vet att några av er kommer att tänka: ”kommer han att ge en snyftbild av vad som hänt på landsbygden.” Det kanske blir så, men jag kan inte låta bli att ge er en bild av just landsbygden. Det är där jag bor och verkar, och jag har varit trogen min hemby hela den tid som jag traskat på denna jord. Min hemby då? var vi nästan 100 personer i byn. är vi åtta stycken som bor i byn, och medelåldern är . Samma utveckling har drabbat de kringliggande byarna. När jag var grabb kunde jag ta cykeln till fyra affärer om jag ville. Då menar jag två på den svenska sidan och två på den finska sidan. Jag måste i ärlighetens namn nämna att jag tvungen att båten och ro över älven de sista för att komma över på den finska sidan. Med cykelavstånd menar jag till den som låg längst bort, , från vårt hus. har jag en affär , och den ligger norrut men saknar alla andra faciliteter som finns i centralorten söderut, , dit jag har sex och . Skolan låg , och vi hade två bussturer tur och retur till . saknas kollektivtrafik helt, och den närmaste skolan finns i . Vi hade nog lika många mjölkbönder i min hemkommun som vi har i hela länet . Jag tror vi har en eller två kvar som levererar mjölk till kommunen. Vi hade ett mejeri i . Givetvis har gårdarna blivit större, och mekaniseringen och automatiseringen har gjort sitt i utvecklingen. En tid då det verkligen fanns framtidstro i byarna på landsbygden var när det fanns arbete att få och jordbrukspolitiken var nationell, och samhället såg inte oss glesbygdsbor som något som var i vägen för utvecklingen. Vad var det då som hände och ? Jo, alla skulle bort från landet. Storstäderna behövde arbetskraft. Jag vet flera som har betalat ett högt pris för att klamra sig fast i hembyn och landsbygden. Man blev straffad för att man vägrade att flytta – man blev av med a-kassan och så vidare. Jag vet hur några som hade varit en sväng till storstan för att jobba men vantrivdes och valde att flytta tillbaka till hembyn fick nedsättande kommentarer från myndighetspersoner som sade: Varför kommer du hit från ett fast arbete, hit till arbetslösheten för att njuta av samhället? Att de vantrivdes enormt och att längtan till byn var så stark betydde tydligen ingenting. Jag menar givetvis inte att man enbart kan skylla på politiken för att det har blivit så glest i landsbygden. Men att man skulle ha överarbetat till regional tillväxt – jag vet inte vad jag ska säga. Skogsbruket har betytt enormt mycket för stora delar av och framför allt landsbygden. Det finns byar där samtliga karlar fick sin inkomst från skogen på något sätt. Men automatiseringen har givetvis bidragit till det omvända när det gäller utvecklingen och det som hände sedan. Utlokaliseringen av statliga jobb är något som det råder stor enighet om i , och det är jättebra. Det är bara synd att sent ska syndaren vakna. Under den borgerliga regeringstiden ökade de statliga jobben i med över 8 000 arbetstillfällen, och med ungefär samma antal minskade statliga jobb i övriga delar av landet. har flera vaknat, även borgerliga partier. Men jag kan inte fatta vem som kom på den korkade idén att privatisera delar av Arbetsförmedlingen. Ingen kan väl påstå att de jobbcoacher som fanns var en briljant idé för de arbetslösa. Vi kan höra med dem hur det blev. Här har privatiseringsivern tagit över förnuftet, vill jag påstå. Jag vet att Arbetsförmedlingen inte har funkat klockrent, men det finns anledningar även till det. Jag ska vara ärlig och säga att det faktiskt har kvittat vilken färg regeringarna har haft, för utvecklingen har gått åt samma håll i glesbygden, det vill säga åt fel håll. Vad hände egentligen? Jag rekommenderar er att läsa av den svenska sjukvården – så gick det till. Att göra sjukvården till en marknad slår givetvis negativt i de glesbebyggda områdena. Jag vill att ni ska tänka tillbaka till när ni hörde ordet vårdkö första gången. När hörde ni det ordet först? Det som hände var att kommuner med urholkad befolkning och hög medelålder givetvis blev tvungna att höja skatterna. En person med i månadslön som bor i betalar mer i skatt än en person med samma lön som bor i . Och skillnaden mot en som bor i är . Lägg därtill att personen i kommunen med de högsta skatterna oftast har den sämsta samhällsservicen. Det är dyrast att ta sig till affären och dyrast att skjutsa barnen, om det nu råkar finnas sådana, till fritidsaktiviteter. De har de dyraste nätavgifterna. Ja, listan skulle kunna göras lång. Innan jag går in på den positiva delen måste jag bara snudda vid budgeten som drog ned anslaget till . Vilka drabbas av detta då? Det kan först och främst leda till att vandringsleder i fjällen blir sämre underhållna och i värsta fall stängda. Inte är det storstadsturismen som drabbas. Här borde även mer pengar styras till att underhålla skoterleder i skogsbygder så att även de turistföretagen får nytta av anslaget. Nog med gnäll, fru talman, nu ska jag ge en bild av vad som skulle kunna vara åtgärder som kan vända den negativa utvecklingen. Skatteutjämningen är givetvis något som inte fungerar till fyllest . Hur ska delar av de vinster som uppkommer från våra naturresurser mer komma dessa regioner till del? Vi i har väckt motioner tidigare om bygdemedel, mineralavgift, återbäring på vattenkraft och så vidare. Vi måste våga fatta beslut som gör att lite mer av vinsterna som skapas i dessa regioner återförs till landsbygden, för ger man bort dessa naturresurser. Mineralavgiften måste jag bara nämna lite till. skulle gärna se att mineralavgiften skulle vara högre men degressiv, det vill säga att ju mer man förädlar, desto lägre skulle den kunna vara. Varför inte rent av en bonus–malus? Sedan är det givetvis av största vikt att gruvor som finns eller kommer till ska ha långsiktiga ägare som ser till hela samhällsbilden och inte bara gruvans kortsiktiga vinster. Jag kan utveckla vår syn i debatten om mineraler som kommer . när jag är inne på gruvindustrin kan jag bara inte låta bli att nämna att vi har haft en negativ befolkningsutveckling i min hemkommun , undantaget året då gruvan öppnades och kördes igång. Som jag brukar säga: Tycka vad man vill om fakta ibland, men så var det med det i alla fall. Att det sedan slutade med en av största industrikonkurser är också fakta i och för sig. Här är jag övertygad om att det skulle kunna skapas arbetstillfällen och levande landsbygd om vi nationellt skulle bestämma över vår jordbrukspolitik. Hur mycket vall har vi i träda som inte ger något i form av livsmedel? Det finns oändliga möjligheter till proteinodling via betande kreatur. Skogens resurser då? Givetvis ska vi förädla det som skogen ger till max och så nära råvaran som möjligt. På så sätt skulle acceptansen för all exploatering av naturresurser bli något som förenar mer än skiljer oss åt. Då menar jag givetvis även upplevelsen av skogar som blivit skyddade av andra värden, men då måste man göra dem tillgängliga. Det vore väl helt fel av mig om jag inte nämnde något positivt som faktiskt håller på att hända i synen på regioner som inte har de starkaste tillväxtsiffrorna. Under förra mandatperioden började man faktiskt ta i saker som kan bli något positivt: landsbygdsprogrammet, livsmedelsstrategin, nationella skogsprogrammet och stöd till olika former av kommersiell service på landsbygden. Så kan det bli när en regering samarbetar med . Men när regeringen nu gör upp med två borgerliga partier återstår det att se om skattesänkningarna till de mest välbärgade männen kommer att ge mer resurser till landsbygden. Det ska bli spännande att se. Jag får inte glömma att yrka bifall till vår motivreservation 6 i beslutspunkt 3. 141 (SD) replik: Jag har förmånen att ha flyttat till grannkommun. Som nybliven norrbottning sedan ungefär känner jag igen beskrivningen av . Jag har besökt mycket i min ungdom och känner igen beskrivningen av landsbygdens problem. Många byar finns knappt längre. De är avfolkade. För att backa bandet , där ledamoten började sin exposé, är det Socialdemokraterna som , med stöd av , har styrt mot denna utveckling. Det har spridit sig en kultur i röda att det är fult att driva företag och att äga. Man ska jobba i gruvan eller hos något stort bolag, men man ska inte själv vara entreprenör. Vi ser en skillnad där , men historiskt sett har vi haft ett extremt ensidigt näringsliv. Detta har slagit hårt när automatiseringen, som ledamoten själv nämnde, har drabbat näringslivet. Detta gör att man har blivit sårbar. Jag funderar på hur ledamoten ser på sitt eget partis del i den uppkomna situationen. Ni har ju faktiskt varit med och skapat detta samhälle under , . 142 (V) replik: Tack för frågan, som du slutade med, ! Jag skulle vilja göra en rättelse först. Vi har aldrig suttit i regering. Vi har inte fått den förmånen då vi inte har fått så pass mycket stöd, men jag hoppas att det händer . När det gäller att vi skulle vara ett parti som inte är positivt till småföretag eller företagande kan du ladda ned vårt partiprogram från nätet och läsa hur det står till. Att jag skulle vara tvungen att ta på mig kritiken från blir lite fel. Alla jordbrukare var företagare. I min familj har man varit företagare i skogsbranschen, och jag har söner som är företagare. Du träffar fel om du påstår att jag inte vill gagna småföretagande. När det gäller att skulle ta på sig en del av kritiken mot hur det blev nämnde jag i mitt anförande att det inte har hänt något, oavsett färg på regeringen, utan det har gått åt fel håll. Det finns säkert naturliga förklaringar såsom industrialiseringen som skedde och allt det, men jag tycker inte att det har överarbetats med regional politik. Jag är glad över att parti inte har varit med och styrt. 143 (SD) replik: Ledamoten påpekar mycket riktigt att inte har suttit i regeringen, men de har faktiskt agerat stödparti åt socialdemokratiska regeringar under 60–, med några få avbrott. Visst finns politik att läsa på deras hemsida, men det är inte så länge sedan egen partiledare satt i tv och tyckte att allt privat ägande kunde förstatligas. Jag vet inte om detta kan tolkas på annat sätt än att det är fult med eget ägande och att driva företag, för inte ens Socialdemokraterna skulle kunna komma på att allt ska förstatligas. Vilka incitament finns det då att driva företag? Vilka drivkrafter finns för den enskilde att driva företag ute på landsbygden med de risker det kan innebära om man från partiledarhåll säger att man vill förstatliga i princip allting? Jag förstår inte detta, och jag ser fram emot ledamoten förklaring. 144 (V) replik: Tack, , för det korta replikskiftet! Jag vill hävda att det är en lögn att vår partiordförande har sagt att allt ska privatiseras. Det har han aldrig sagt. Det syftas på att det står i vårt partiprogram att produktionsmedlen ska vara offentliga. Jag måste hålla med om att det är lite otydligt när det gäller produktionsmedlen. Men , , drev ni igenom ett tillkännagivande om . Ni är så pass ivriga att ni håller med om precis allt som säger – att det är klart att ska privatiseras. Vi kommer till den debatten , men jag kan inte för mitt liv förstå att man i detta skede, då digitaliseringen är så viktig för framför allt landsbygden, gör ett tillkännagivande om att sälja . Det finns inga som helst tecken på att skulle vara sämre i branschen eller att det sköts dåligt , även om det fanns lite dåliga tider när det gäller länder som . 37 procents ägande stör så mycket att de måste göra ett tillkännagivande om att avyttra , men kom inte till mig och säg att det gagnar landsbygden att ta bort ägandet från ! Det tror jag är en missbedömning, fru talman. 145 (L): En liberal politik för regional tillväxt strävar efter att skapa förutsättningar för dem som vill bo och arbeta på landsbygden eller i mindre tätorter. Vi ska ta vara på de unika förutsättningar för individers utvecklingskraft och företags konkurrenskraft som finns i olika delar av vårt land. Grunden för vårt välstånd är och förblir företagande och ekonomisk utveckling. Liberalerna vill ge människor och företag över hela landet möjligheter att växa och utvecklas. På så sätt vill vi ta vara på hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter. De generella insatserna på nationell nivå för jobb, utbildning och ett förbättrat företagsklimat behöver kombineras med regionala insatser. De tre storstadsregionerna växer snabbast, liksom regionstäderna, medan de flesta av landets kommuner har dränerats på befolkning och arbetstillfällen när företag flyttat eller lagts ned. Detta har lett till ökade bördor som den offentliga och privata servicen har försämrats. Värst har det varit för kommunerna i Bergslagen, , inre och östra , som i flera fall blivit avfolkningsbygder. Jag menar visserligen att urbanisering i grunden bygger på människors fria val. finns skillnader i förutsättningarna mellan att bo i en stad och att bo på landsbygden exempelvis vad gäller arbetsmarknadens strukturer och möjligheten att få ett arbete. För att människor själva ska kunna påverka sin situation behöver det därför också finnas förutsättningar att bo och arbeta på landsbygden eller i mindre tätorter för dem som vill det. Om hela ska leva behövs det fler jobb. Fler jobb i växande företag innebär ökade skatteintäkter som i sin tur kan finansiera vår gemensamma välfärd. För att människor och företag ska vilja bo och verka i hela är det viktigt att det finns tillgång till en fungerande grundläggande service på rimligt avstånd. Detta gäller såväl myndigheter som och kommersiell service. I glesbygd har framför allt servicelösningar som bygger på lokala förutsättningar och samverkan med företagare och civilsamhället möjlighet att bli långsiktiga och bärkraftiga. Varje företag eller organisation jag träffat säger exakt samma sak: Vi finner inte personal med rätt kompetens. En av vår tids största utmaningar är kompetensförsörjningen. För att säkra denna behövs satsningar på bland annat vuxenutbildning och som är kopplade till den regionala arbetsmarknaden. Vi liberaler är mycket nöjda med att vi genom 73-punktsprogrammet med Socialdemokraterna, ska se till att såväl landsbygd och glesbygd som större städer ska kunna utvecklas. Enligt överenskommelsen ska bland annat den digitala infrastrukturen i hela landet byggas ut. Målet ska vara att av alla hushåll och företag ska ha tillgång till bredband om minst 2020 och att alla bör ha tillgång till stabila mobiltjänster av god kvalitet . Sedan vet jag också att strandskyddslagstiftningen varit ett stort bekymmer, exempelvis i mitt hemlän . Enligt överenskommelsen kommer strandskyddslagstiftningen att göras om i grunden. Bland annat dessa delar kommer vi liberaler att vara garanten för att värna och utveckla. Som jag sa i början av mitt anförande strävar en liberal politik för regional tillväxt efter att skapa förutsättningar för dem som vill bo och arbeta på landsbygden eller i mindre tätorter. Liberalerna vill ta vara på de unika förutsättningarna för individers utvecklingskraft och företags konkurrenskraft som finns i olika delar av vårt land. Jag står givetvis bakom vår reservation, men för tids vinnande yrkar jag inte bifall till den. 146 (S): debatterar vi näringsutskottets betänkande 8 om regional tillväxt. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. är ett fantastiskt land men står också inför utmaningar. har vi sett ett land med ökade klyftor, där stad har ställts mot landsbygd. Vi ska arbeta för ett som håller samman. Arbetet för ett som håller samman berör hela landet. Det handlar bland annat om att välfärden ska komma alla till del, att alla människor – kvinnor och män, flickor och pojkar – ska känna delaktighet, ges möjligheter att delta i samhällslivet och kunna påverka sin livsmiljö och kunna forma sina liv utifrån sina förutsättningar oavsett var i landet de bor. Vi satsar därför nu på att bygga och rusta järnvägar, vägar och bostäder, så att människor kan bo, leva och arbeta i hela landet. Det har varit en stark centralisering i , och för den delen också i resten av världen. Det vi såg förra mandatperioden var att människor där ute i landet inte var nöjda med utvecklingen på landsbygden, och det var inte vi heller. Det var därför som vi fattade ett antal beslut för att göra det möjligt att bo och verka i hela landet. Men vi måste göra mer, vi har bara börjat – inte för att människor inte ska få flytta till storstäderna utan för att göra det möjligt för dem som faktiskt vill bo kvar där de är födda, som jag till exempel. Det ska man kunna göra i hela . I detta finns givetvis en fantastisk utvecklingspotential. Men då behövs det arbetstillfällen, tillgång till offentlig och kommersiell service, kompetensförsörjning, bredband och så vidare. Därför tillsatte vi en parlamentarisk landsbygdskommitté. Vi tog också fram en livsmedelsstrategi och ett skogsprogram. Vi genomförde ett fantastiskt kunskapslyft på alla olika nivåer när det gäller utbildning. Och vi gjorde jättestora satsningar på välfärden. Detta är saker som är viktiga för att det ska fungera överallt i vårt avlånga land. Vi står även inför en grön omställning, vilket också ger fantastiska möjligheter för landsbygder. Vi vet att vi i lantbruket kan producera mer livsmedel som har liten klimatpåverkan. Och skogen har stora möjligheter i den gröna omställningen. Skogen och lantbruket kan ge många fler arbetstillfällen och produkter i hela . Besöksnäringen är en annan bransch som växer och som är viktig för hela , och där har vi också under den gångna mandatperioden gjort en hel del satsningar. Det som sedan hände här i kammaren var att och budget med stöd av gick igenom, vilket innebär drastiska neddragningar på många områden som direkt berör landsbygden. Det innebär till exempel en slakt av Arbetsförmedlingen. har vi alla fått besked om hur många och vilka kontor som läggs ned ute i våra län. I , som jag kommer från, kommer kontoren i , , , och att läggas ned. Man lägger alltså ned fem av åtta kontor i . Så ser det ut i hela landet. Det vet alla ni som har bevakat denna fråga . Det drabbar givetvis dem som behöver hjälpen mest. Man funderar på hur ni tänkte när ni gjorde er budget på den där servetten. Detta drabbar inte bara de arbetslösa. Det är också arbetstillfällen som försvinner ute i dessa kommuner. Det är företrädesvis i de mindre kommunerna. De gröna jobben tog man också bort i denna budget. Det var jobb som fanns där ute i landet och som också hjälpte till att få in människor i denna bransch, en bransch som skriker efter arbetskraft. Nedsättningen av moms på naturguider försvinner. Och naturen ligger per definition på landsbygden, och givetvis också arbetstillfällena. Det handlar om pengar för att sköta naturreservat. Det är jobb som i stor utsträckning görs av entreprenörerna på landsbygden och som blir av med sina uppdrag. Det är ytterligare jobb som försvinner från landsbygden. Man kan fundera över det där med arbetslinjen. Listan kan göras lång över hur M-KD-budgeten med stöd av SD påverkar landsbygden negativt. Vi socialdemokrater vill fortsätta utlokalisera statliga jobb och inrätta fler servicekontor och kanske på något sätt försöka kompensera för alla de arbetsförmedlingskontor som läggs ned. Vi vill fortsätta satsa på lanthandlarna, så att butikerna kan finnas kvar ute i landet. Vi vill också fortsätta bygga bredband för att fortsätta med digitaliseringen. Det är givetvis något som all statlig, regional och verksamhet behöver jobba med. Det är också en utvecklingspotential för landsbygden. Vi har äntligen en enhetlig regional nivå i hela landet. Vi har regioner i hela . Ett av deras uppdrag är att jobba med kompetensförsörjning, som är ett mycket viktigt arbete eftersom vi ser en mycket stor obalans på arbetsmarknaden. Det har vi hört här i talarstolen . Vi lägger också stora pengar på välfärden, som också är en viktig del för att hela ska kunna leva, växa och fungera. Vi arbetar helt enkelt för ett som håller samman. 147 (MP): har miljö- och jordbruksutskottet och trafikutskottet haft möte med , som har kommit med den första rapporten efter att klimatlagen infördes. Ett av de budskap som har är att alla branscher ska vara med och bidra till att uppnår målet om nettonollklimatutsläpp . Regional utveckling kan sannerligen bli motorn i denna utveckling. Klimatomställningen gynnar företagandet och ger jobb i hela landet. Moderna och utvecklade landsbygder är en förutsättning för att vi ska kunna möta framtidens utmaningar. Det handlar om klimatomställningen, men i konkreta ordalag också om livsmedel, vatten, biologisk mångfald, energi, naturturism, kulturlandskap, teknikutveckling med mera. landsbygder bjuder på ett rikt utbud av resurser och har skiftande utmaningar och förutsättningar. Det finns verkligen en obalans mellan stad och land, och det är en stor skillnad i tillgång till arbetstillfällen, utbildning, offentlig service, kollektivtrafik, mobiltäckning och bredband. Ja, allt har nämnts i denna debatt. Men det är också stor skillnad mellan olika landsbygder i olika delar av landet. ”Hela landet ska växa”, står det i januariavtalet, som har kommit överens om med Socialdemokraterna, . ”Vår politik ska komma hela landet till del”, står det. Det finns många bra förslag i den politik som vi nu kommer att driva framöver. Inga statliga myndigheter ska lokaliseras till . Vi ska bygga Norrbotniabanan, satsa på färdmedelsoberoende reseavdrag och ha en grön skatteväxling. Detta kommer att främja den regionala utvecklingen. Vi är många som är engagerade för att landsbygdens orter ska ha kvar service och handel. Jag vill berätta om , en liten by i norra . När jag var barn fanns det två dagligvarubutiker i , en kiosk, en cykelhandlare, en bensinstation, en verkstad och posten, och säkert mer som jag inte kommer ihåg. tänker ni säkert att jag ska säga att det inte finns något kvar i , och så kunde det ha varit. Men när handlaren skulle lägga ned gick byborna ihop. De bildade och driver butiken vidare. Många som tidigare av ren slentrian kört för att handla på den lite större orten handlar nu i byns butik. har också fått sin egen bränslestation. En av byborna sa till mig: Om vi hade haft biogas skulle vi nog ha satsat på det också. Att främja den handlingskraft som finns på landsbygden är oerhört viktigt. Det behövs entusiasm och framåtanda, och vi behöver se den verkliga bilden av landsbygden. Det behövs också en ny affärslogik i handelsföretagen, oavsett om det rör sig om dagligvaruhandel eller om mackar, för att den typen av handel ska överleva på landsbygden. Jag hade, fru talman, om jag hade haft lite mer tid också gärna talat om hur mathantverket utvecklas starkt i . Eldrimner är själva hjärtat i det arbetet. finns 3 500 mathantverkare i , och de siktar på att bli 10 000. Detta kommer att leda till att många olika jobb och yrken kommer att hitta hem runt om i hela vårt land. Vi behöver verkligen utveckla landsbygdernas roll som motor för omställning till ett klimatsmart och mer levande samhälle. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)