prot · H7096 · 2019-09-18 00:00:00 — Man kan ju skylla på och , som insisterar på att hålla en så låg ränta att ingen vill ”parkera” sina tillgångar i just svenska kronor. Det vore faktiskt i alla fall delvis korrekt. Men den svenska är ju inte ensam i världen om att omge sig med en lågräntemiljö. ECB, den , har minusränta. har minusränta, mer än till och med. Men man kan också skylla på , som jämte finansministern är ytterst ansvarig för den ekonomiska politiken. ”Fallet i kronan liknar det man ser i länder där en statskupp har ägt rum.” Det var Nordeas chefsstrateg som yttrade sig på det sättet, inte jag. Jag tror, herr talman, att detta är en effekt av omvärldens förtroende för den svenska ekonomin, den ekonomiska politiken, det politiska systemet och tillståndet i landet i stort – en effekt av den internationella viljan att över huvud taget investera i . Det handlar om låg produktivitetsutveckling, låg tillväxt avseende bnp per capita och lågt förtroende för regeringen, en regering som dessutom uppvisat en flagrant oförmåga att lösa omedelbara och akuta problem, inte minst avseende brottsligheten. Internationellt vill man inte befatta sig med svenska kronor eftersom man saknar förtroende för det svenska politiska styret. Det är så sambandet ser ut. Man behöver inte vara nationalekonom för att förstå det. Det ansvaret faller i första hand på och på hans finansminister. Precis innan den här församlingen gick på sommarledighet drev Socialdemokraterna igenom en ny migrationspolitisk lagstiftning som syftade till att ytterligare öka anhöriginvandringen till . Socialdemokraterna, med understöd av sina lydpartier C, L och MP samt kommunisterna och tyvärr också , driver aktivt igenom lagstiftning som syftar till att öka invandringen till . Man har ingenting lärt av den migrationskris vi hade i och som vi har än . Man har ingenting lärt om hur det faktiskt ser ut runt om i landets kommuner. Först bedriver man en fullkomligt ansvarslös invandringspolitik. Sedan tvingar man kommunerna att ta emot en massa folk, alldeles oavsett deras förmåga, deras kapacitet eller deras vilja att bedriva en framgångsrik integrationspolitik. Sedan får man en kris som ett brev på posten, och den krisen landar på kommunerna, inte sällan på socialdemokratiskt styrda kommuner. Och notan för krisen landar också på kommunerna. Debatt med anledning av budgetproposi-tionens avlämnande Det handlar om små kommuner, glesbygdskommuner, kommuner där kvadratmeterpriset på en bostadsrätt inte uppgår till som i vissa områden i utan kanske till , om ens det. Det är de kommunerna och deras invånare som betalar priset för er ansvarslösa politik i form av en nedmonterad välfärd och en ökad otrygghet. Det är så den här regeringens prioriteringar ser ut. Det är skrämmande. Det är sorgligt. I kunde vi se ett reportage från , en socialdemokratiskt styrd kommun som tyngs något oerhört, inte minst ekonomiskt, av ett väldigt stort asylmottagande och har 80 procents arbetslöshet bland utomeuropeiska invandrare. Kommunens egen integrationsansvarige beskriver situationen som att ”vi håller på och byter befolkning”. ”Det finns ingen efterfrågan på utrikes födda analfabeter”, säger en verksamhetssamordnare på Arbetsförmedlingen. I takt med att arbetslösa, bidragsberoende nyanlända flyttar in flyttar inrikes födda svenskar i arbetsför ålder ut och försätter kommunen i en ännu större kris. Detta är alltså något som regeringen har tvingat på kommunerna, mot deras vilja. Även om det måhända ligger något utanför detta ärendes ram vill jag ändå belysa valet av den nya EU-kommissionsordföranden von der Leyen – ett val som inte minst Socialdemokraterna stod bakom och alltså gjorde möjligt. Det är säkert en duglig och kompetent person på alla sätt och vis, men det är också en person som vill normera lönebildningen på europeisk, federal nivå. Det är en person som vill flytta a-kassan till europeisk, federal nivå och som vill genomföra den så kallade sociala pelaren, vilket i praktiken skulle innebära att förlorar kontrollen över stora delar av arbetsmarknadspolitiken som vi tvingas betala för andra staters sociala rättigheter. Detta är fullständigt orimligt, som jag ser det. Socialdemokraterna har alltså aktivt valt att ge makt åt en person som vill flytta kontrollen och inflytandet över lönebildningsprocessen och arbetslöshetsförsäkringen från de svenska parterna till EU-nivå – i praktiken alltså ett nedmonterande av den svenska modellen, om hon får som hon vill. Den svenska modellen ska tydligen inte alls utvecklas, utan avvecklas. Vi röstade emot detta förslag, och vi kommer att med näbbar och klor försvara den svenska modellen, i denna kammare och i kamrarna i och . Det övergår verkligen mitt förstånd, herr talman, hur majoriteten av de fortfarande står bakom socialdemokratin i . Jag förstår det inte. Jag är helt övertygad om att majoriteten av dessa fackpampar inte agerar i sina medlemmars bästa intresse utan i någon annans intresse. kommer att ta krafttag för att återupprätta lag och ordning, skapa trygghet på gator och torg och stärka den kommunala välfärden. Vi är beredda att göra detta tillsammans med andra partier. Men den här regeringen är uppenbart oförmögen att ta sig an denna stora uppgift. Debatt med anledning av budgetproposi-tionens avlämnande Innan jag ger ordet till finansministern vill jag uppmärksamma kammaren på att vi på läktaren har fått besök av stortingspresident med delegation, som är här på officiellt besök. Jag tycker att vi välkomnar våra norska kollegor med en applåd. Varmt välkomna till kammaren i riksdag! 33 Finansminister (S) replik: En grundläggande moralisk princip för mig och hela regeringen är att man inte ska betala högre skatt på sin pension än på den lön man får när man jobbar. I budgeten fortsätter arbetet med att sluta den skatteklyfta för pensionärer som infördes genom jobbskatteavdrag. Faktum är att vi hade slutit klyftan för alla över 65 med denna budget, om det inte hade varit för det sjätte jobbskatteavdrag som röstades igenom och skapade en större skatteklyfta än övergångsbudgeten. Denna nya skatteklyfta för pensionärer hade inte funnits om inte och hade röstat ja till att införa ett sjätte jobbskatteavdrag. Och det är inte första gången sviker landets pensionärer. stoppade ni regeringens första skattesänkning för pensionärerna med de allra lägsta inkomsterna. Inte under valrörelsen berättade , eller någon annan sverigedemokratisk företrädare att de skulle rösta för ett sjätte jobbskatteavdrag och skapa en ny skatteklyfta för pensionärerna. Jag skulle vilja veta, : Varför röstade ni igenom ett sjätte jobbskatteavdrag utan att pensionärerna fick motsvarande sänkning av sin skatt? 34 (SD) replik: Det ska jag absolut svara på. I det budgetförslag som vi för ganska exakt lade på bord hade vi tagit bort hela skillnaden i beskattning mellan inkomst av tjänst och inkomst av pension. Sedan föll ju det förslaget; det vann inte gehör här i kammaren. Det var kanske inte helt otippat, men så blev det. De två förslag som stod mot varandra i slutvoteringen var alltså regeringens budget och och budget. Efter att vårt eget alternativ hade fallit satte vi oss och tittade på dessa två förslag och konstaterade helt enkelt att M-KD-budgeten tilltalade oss något mer, bland annat för att man gick fram med större skattesänkningar för pensionärerna än vad regeringen gjorde i sitt budgetalternativ. Det var en sak som tilltalade oss i och budgetförslag. Hade jag fått bestämma hade det inte funnits någon skillnad över huvud taget. får jag inte bestämma, men jag kan i alla fall tycka. Jag kommer även att lägga ett förslag på bord, där vi tar bort hela skatteskillnaden mellan tjänst och pension. Om detta är en brinnande fråga för finansministern kan hon uppmana sin riksdagsgrupp att rösta på mitt budgetförslag i stället. Debatt med anledning av budgetproposi-tionens avlämnande 35 Finansminister (S) replik: Faktum kvarstår: har två gånger, en gång under förra mandatperioden och en gång , röstat på ett sådant sätt att skatteklyftan för pensionärer blir större än den skulle ha varit utan den knapptryckning som du är ansvarig för, . stoppade ni en skattesänkning för pensionärerna, och valde ni att vidga klyftan i förhållande till det som låg på bord. Det är så röstar när de har chansen. De säger nej till skattesänkning och vidgar skatteklyftan – det är så trycker i praktiken. Detta har pensionärer fått känna av två gånger. 36 (SD) replik: Vad är mest relevant för en pensionär, eller för en löntagare för den delen? Är det effekterna på den egna plånboken? Ja, förmodligen. Finansministern pratar om klyftor. Jag tycker att klyftan ska bort, men det är uppenbart att finansministern är nöjd om alla har jättehög skatt och knappt får behålla något alls av sin inkomst, bara det är lika för alla. Får jag bestämma tar vi bort klyftan helt och hållet, men det är också viktigt att vi kan sänka skatten för exempelvis pensionärerna, som vi talar om . Är detta viktigt kan man rösta på det budgetförslag som jag kommer att lägga på bord . Där kommer det inte att finnas någon klyfta. Men ibland hamnar vi i situationen att vårt förslag faller och vi har två förslag kvar. I detta fall var det så enkelt att det förslag som och presenterade var bättre, bland annat av skälet att det innehöll lägre skatt för pensionärer än det förslag som finansministern presenterade. Det var därför vi i vår riksdagsgrupp valde att rösta som vi gjorde. Det är ganska enkelt. 37 (C): Världens modigaste människor återfinns just nu i . Några av världens just nu modigaste unga människor står upp för demokrati och mänskliga rättigheter. I en annan del av världen attackerades ett av världens största oljeraffinaderier i vad som troligen var en drönarattack. påverkas världsmarknadspriset på olja. Minuter och timmar senare kan vi när vi tankar våra bilar utläsa vad som har hänt genom prishöjningar vid pump. Här i vår närhet har det de senaste månaderna stått alltmer klart att , som har varit draglok , håller på att sakta in. största handelspartner balanserar farligt nära recessionens brant. Debatt med anledning av budgetproposi-tionens avlämnande Dessa tre skeenden kan alla läggas till den redan ganska långa listan över osäkerhetsfaktorer när det gäller hur världsekonomin utvecklas framgent: Brexit, handelskriget mellan primärt och och politisk och ekonomisk oro i både södra och . Allt detta påverkar världsekonomin , och det påverkar oss också här hemma i . Det påverkar jobben, privata investeringar och – direkt och indirekt – varje aspekt av hur vårt samhälle fungerar. I denna kammare, herr talman, finns det 349 ledamöter från åtta partier. Vår enskilt viktigaste gemensamma uppgift är att rusta starkare för att klara orostider, såväl ekonomiska som andra. Den budget vi debatterar är en försvars- och säkerhetsbudget. Denna budget innehåller satsningar som stärker trygghetens själva fundament. En stats viktigaste uppgift är ju alltid att garantera medborgarna frihet och trygghet, säkerhet, från såväl externa som interna hot. Men låt oss vara ärliga: Det har funnits ett rejält mått av slapphet i synen på försvar och rättsväsen och decennierna. Denna budget tar stora steg ifrån detta. Hela rättskedjan stärks, med tillskott till polis, åklagare, domstolar, kriminalvård och tull. När vi behöver sätta hårt mot hårt mot gängen och punktmarkera, lagföra och låsa in individer som helt svurit sig fria från samhällets normer, när vi – om jag ska vara helt frank – måste försvara det goda mot det onda, är mer resurser och befogenheter helt och hållet nödvändiga. Vi tar höjd för det i denna budget. Vad gäller försvarsekonomin skriver vi med denna budgetproposition historia. De tillskott som aviseras efter Försvarsberedningens process är den största förstärkningen av försvaret . Ökningar på 5 miljarder innebär att vi kommer att nå försvarssatsningar på av bnp – ett bra steg på vägen mot långsiktiga ambition att nå Natos gemensamma målsättning om av bnp. Här vill jag passa på att ge ett erkännande till förra årets budgetmotion från och . Också den gav försvar och rättsväsen ordentliga tillskott. De tillskott som görs överstiger de ambitionshöjningar som då skedde. De dokumenten, det som gjordes och det som görs , innebär totalt sett ett nytt läge och en ny spelplan för dessa en stats helt fundamentala uppgifter. Den budget som lagts på bord är en budget för hela landet. Förstärkningar när det gäller bredband, regionala järnvägar och enskilda vägar är alla exempel på satsningar på landsbygdens förutsättningar i form av handfast infrastruktur. Denna budget erkänner också den skatteklyfta som finns mellan framför allt våra små landsbygdskommuner och riket i snitt när det gäller hur mycket kommunalskatt man betalar . I regel gäller tyvärr sambandet att ju befolkningsmässigt mindre kommun man bor i, ju längre avstånd man har och ju sämre samhällsservice man får, inte minst den statliga, desto högre kommunalskatt betalar man. Vi tar nu steg för att utjämna denna orättvisa genom sänkt skatt i stödområdena A och B, det vill säga stora delar av norra och västra . Det finns de i denna kammare som tycker att en skattesänkning om per person och år är för lite. Jag välkomnar verkligen den kritiken, för den kan ju inte innebära något annat än att fler partier och aktörer nu ämnar flytta fram sina positioner i landsbygdspolitiken. Jag ser fram emot konkurrens på det området. Fram tills att andra partier går från snack till verkstad och börjar leverera kommer jag och att satsning för satsning, skattesänkning för skattesänkning och budget för budget fortsätta skapa ett som är i någorlunda och bättre balans än det är just . Det är så här det kommer att se ut: en skattesänkning här och en satsning där men totalt sett små steg i rätt riktning. Debatt med anledning av budgetproposi-tionens avlämnande Det här är en skattesänkarbudget. Totalt sänks skattetrycket med drygt 13 miljarder. De stora förändringarna är den skattesänkning för landsbygd som jag precis beskrivit, en justering nedåt av marginalskatten genom värnskattens borttagande, en rejäl skattesänkning för landets pensionärer och en sänkning av arbetsgivaravgifterna för de företag och arbetsgivare som anställer dem som är nya på svensk arbetsmarknad. Fullt utbyggd handlar sänkningen av arbetsgivaravgifterna om en skattesänkning för svensk företagsamhet på närmare 7 miljarder . Det är viktigt och bra i sig. Men denna skattesänkning innebär också att vi genom borttagna arbetsgivaravgifter ordentligt sänker kostnaden för att anställa den som är ny på svensk arbetsmarknad, oavsett om man är och söker sitt första jobb eller och hitkommen från och försöker få in en fot på svensk arbetsmarknad. Detta är människor som inte är en del av vår arbetsmarknad eller vår samhällsgemenskap, som kommer att få en enklare väg in i arbete. Det är viktigt, och det är en problematik som är större än bara skattesänkningar. Det handlar om utbildning och om politiken för företagare, de som skapar jobben. Men vi kan inte blunda för att vi måste sänka kostnaderna för att anställa dem som inte kommer in på arbetsmarknaden. Jag kallar det en skattesänkarbudget, och jag anser att det finns ett egenvärde i att sänka det svenska skattetrycket. Det är bra i sig, då lägre skatter innebär att folk och företag får behålla mer av sina egna resurser och sina egna pengar. Men det handlar också om att genom en klok utformning av skattesänkningarna åstadkomma ökad ekonomisk aktivitet i form av fler företag, fler växande företag, fler jobb och fler arbetade timmar. Kloka skattesänkningar innebär att den totala kakan växer. Det är bra. Trots denna budgets status som skattesänkarbudget finns det också utrymme för viktiga satsningar. Utöver redan nämnda satsningar på försvar och rättsväsen finns i denna budget viktiga satsningar på utbildning och förstärkningar för kommuner och regioner, viktiga satsningar på jämställdhet och vård och inte minst en viktig satsning för att motverka barns och ungas psykiska ohälsa. Vi prioriterar även en rejäl klimat- och miljöbudget, till omfånget den största någonsin sett. Här skulle jag vilja lyfta fram ett antal satsningar som är extra viktiga. När vi nu ska ställa om fordonsflottan, när fler och fler fordon – såväl privata bilar som i förlängningen tung trafik – kommer att gå på el, måste vi se till att elfordon går att nyttja i hela landet. Därför är det klokt att satsa på laddstolpar och en infrastruktur för dessa som byggs ut i hela vårt land. De vita fläckar som finns ska tas bort. Det är också därför vi driver på för att nyttja vår skog på ett bättre och rimligare sätt. Självklart ökar acceptansen för en offensiv klimatpolitik och en offensiv miljöpolitik om det är svenska råvaror, svenska företag och svenska jobb som levererar den utvecklingen. Debatt med anledning av budgetproposi-tionens avlämnande Det är också därför den så kallade överindexeringen inte tillåts slå igenom när det gäller beskattningen av drivmedel. Vi måste klara av balansen mellan offensiv klimatpolitik och folklig acceptans för densamma. Vi bär på båda dessa värden. De är en del av vårt partis DNA, och jag tycker att vi har landat de olika intressena på ett bra sätt i denna budgetproposition. Trots alla kloka satsningar är det mesta ogjort. Det är fascinerande, för denna budget har precis presenterats och kommer inte att börja gälla förrän . Ändå diskuterar vi vad som ska in i nästa budget. Vi ser behov av ytterligare förstärkningar av kommunsektorn. Den kommer att behöva fyllas på med ytterligare medel. Vi ser fortfarande behov av att ta tag i de grundläggande strukturbehov som har. Vi måste modernisera arbetsmarknaden och bostadsmarknaden. Vi tar ett antal viktiga steg i denna budget. Det pågår processer parallellt med denna budget. Utredningar är på plats när det gäller den nya arbetsmarknadspolitiken och den nya bostadspolitiken. Det är helt enkelt så när det gäller de gemensamma satsningar som vi 349 ledamöter i åtta partier måste ta tag i att de allra flesta är ogjorda, men den här budgeten tar viktiga steg i rätt riktning. 38 (M) replik: Den här lägger totalt sett ungefär 75 miljarder på arbetsmarknadspolitiken. Trots det har vi stora problem när det gäller matchning och arbetskraftsbrist. Politiken är inte bara dyr; den är också ineffektiv. Jag vill passa på att gratulera den nya arbetsmarknadsministern, som snart lämnar salen, till uppdraget. Men jag kan bara konstatera att Arbetsförmedlingen inte behöver mer pengar. Det är inte det som är problemet med Arbetsförmedlingen, utan problemet är att man behöver effektivitet och bättre organisation. När man tittar på de neddragningar vi gjorde i budgeten ska man komma ihåg att det var den näst största budgetpost som Arbetsförmedlingen någonsin haft när det gäller arbetsmarknadspolitik och insatser. Nog om det. Jag ska citera en centerpartistisk riksdagsledamot. Han har sagt att tiden och utvecklingen har sprungit förbi byråkratiska kolosser som Arbetsförmedlingen. Vidare har han sagt: Att en enda gigantisk koloss ska lösa alla problem på ett bra sätt är fel tänkt. Arbetsförmedlingen klarar inte sitt uppdrag. Men samma ger nu Arbetsförmedlingen mer pengar och nya uppdrag. Senaste uppdraget är att utforma, sjösätta och administrera intensivåret, som vill göra till sin stora integrationssatsning. Om det var fel tänkt förut, varför är det rätt tänkt , det vill säga att en gigantisk koloss ska få mer pengar till att vara med och lösa ett av vår tids största samhällsproblem? 39 (C) replik: Debatt med anledning av budgetproposi-tionens avlämnande Jag kan försäkra om att de allra flesta som jobbar med politikområdet inte tycker att de får för mycket pengar. De tycker tvärtom att de får alldeles för lite pengar. Bulken av de nedskärningar som skedde i och med M-KD-budgeten ligger faktiskt kvar. Vi har varit mycket kritiska mot stora delar av den svenska arbetsmarknadspolitiken . Vi har haft offensiva förslag på att ställa om, effektivisera och också minska omfånget. Det främsta sättet detta har mynnat ut i är det som pågår, det vill säga den totala omgörning av arbetsmarknadspolitiken och Arbetsförmedlingens organisationsstruktur och arbetssätt som vi är mitt upp i just . Vi får ofta kritik för att det går för snabbt, att det görs alldeles för drastiskt och att reformerna är för stora. Jag vet inte riktigt vad egentligen kritiserar oss för, men det vi gör i budgeten är att ge Arbetsförmedlingen något mer pengar. Vi fyller till exempel på området stöd och matchning så att man ska klara av den enorma omgörningen på ett rimligt sätt så att den inte alltför mycket går ut över de arbetssökande. Jag kan verkligen lugna att den gamla Arbetsförmedlingen inte kommer att finnas kvar, utan den kommer att göras om i grunden i enlighet med vad vi i allianskontext har varit hyfsat överens om borde göras och har drivit i under ett flertal år. Det arbetet pågår just . ges ett mindre tillskott så att det arbetet ska göras så bra, snabbt och klokt som möjligt. Men en stor del av effektiviseringarna ligger kvar. Det är klokt att även i fortsättningen effektivisera den svenska arbetsmarknadspolitiken eftersom det fortfarande finns delar av den som är för dyra och för dåliga. 40 (M) replik: ägnade åt att inte svara på frågan. Min fråga var enkel: Om ena dagen tycker att det är en gigantisk koloss som inte klarar sitt uppdrag, varför ger nya uppdrag i en så viktig fråga som integration? Den frågan fick jag inte svar på. säger att jag inte ska oroa mig. Jag oroar mig. Jag och vi moderater anser att Arbetsförmedlingen behöver effektiviseras, göras om och reformeras. Men är det en enorm stress. Man ser en konjunkturnedgång, och man vill snabbt införa lagen om valfrihet. Vad jag vet är det bara ett enda parti i som vill ha den, nämligen . Det oroar mig eftersom det kommer att bli problematiskt. Svar på frågan fick jag inte. Varför får myndigheten ett nytt uppdrag, intensivår om integration, om myndigheten är så dålig – som själv har sagt – på att genomföra den typen av uppdrag? 41 (C) replik: Svaret är enkelt. Vi måste klara av att göra flera saker . Vi behöver snabba på integrationsprocessen. Intensivåret innebär att en del av dem som kommer till vårt land ska få ta del av validering, språkkunskaper och samhällsintroduktion betydligt snabbare än . Det arbetet måste sätta igång. Fram till dess en ny struktur kommer på plats är Arbetsförmedlingen den naturliga hemvisten för detta, precis som när vi lade stora delar av integrationspolitiken på Arbetsförmedlingen eftersom det var den del av den statliga myndighetsfloran som kunde hantera den bäst här och . Det kommer sannolikt att förändras när strukturen förändras. Debatt med anledning av budgetproposi-tionens avlämnande Man kan inte tycka allt , . Man kan inte tycka att förändringen går för snabbt och tycka att myndigheten får för mycket pengar men att det inte ska läggas på nya uppgifter på den. Kritiken hänger inte riktigt ihop. Det vi nu gör är ett stort omtag, men måste integrationen fungera. 42 (SD) replik: Förra mandatperioden höjdes bensinskatten varje enskilt år; , , sedan till och sedan med ytterligare . Just det här var, herr talman, såklart inte ledamoten fel. Det vill jag inte påstå på något sätt. Det som däremot sker den här mandatperioden är ledamoten i högsta grad ansvarig för. Utan stöd kommer inte regeringens budgetproposition att passera kammare. Så enkelt är det. – eller däromkring – av bensinpriset utgörs av skatt. I och med denna budget går man fram med ytterligare höjningar av skatten genom att återinföra den så kallade överindexeringen av bensinskatten, vilket gör att skatten kommer att öka varje enskilt år även under resten av den här mandatperioden. Min fråga är enkel: Varför är det angeläget för ledamoten att göra det dyrare för alla dem som har långa avstånd att ta sig fram och tillbaka till jobbet, inte minst för dem som bor utanför tätort? 43 (C) replik: Jag måste ha varit otydlig i min replik mot och det jag sa i mitt anförande.