prot · H609110 · 2019-06-25 00:00:00 — Avslutningsvis fick vi en avrapportering om brexit där vi kort kunde konstatera att situationen i med ett kommande premiärministerbyte har komplicerat bilden ytterligare. Vi får definitivt anledning att återkomma i denna fråga . Detta, fru talman, var återrapporteringen från mötet. 131 (M): Tack, statsministern, för återrapporten! Klimatet är en av vår tids viktigaste frågor. I har vi gemensamt enats om ett av världens kanske mest ambitiösa klimatmål, och vi ligger långt framme i klimatarbetet. Men vi kan ju inte, som statsministern också konstaterade, möta klimathotet ensamma, utan det krävs att vi samarbetar med resten av världen. EU är vår bästa möjlighet att göra verklig skillnad. Återrapportering från Europeiska rådets möte EU är än så länge ett föredöme i klimatpolitiken, men det är ingenting som vi kan ta för givet, utan vi måste säkerställa att EU driver en effektiv klimatpolitik som på allvar sänker unionens samlade utsläpp. Därför är det trots allt bekymmersamt att det senaste blev ett bakslag för klimatet när man misslyckades med att komma överens om att EU ska vara klimatneutralt . Inför mötet var regeringen ändå hoppfull om att nå en överenskommelse, men förhoppningarna grusades. I slutsatserna nämns som sagt inget årtal. Frågan ska utredas vidare, och frågan om nettonollutsläpp förpassas till en fotnot. Mina frågor till statsministern är därför: Hur ser regeringen på möjligheterna framåt när det gäller att trots allt nå en överenskommelse? Och hur tänker agera för att påverka de medlemsstater som just nu blockerar en överenskommelse? Hur kan regeringen verka för att säkerställa att vi i slutändan når en överenskommelse om ett klimatneutralt EU 2050? 132 Statsminister (S): Jag börjar med frågan om regeringen kan säkerställa att andra länder fattar rätt beslut. Det är lite svårt att göra. Det är deras beslut. Jag delar helt och hållet uppfattningen att det är viktigt att EU verkligen ligger i framkant här. EU har en sådan position och är känt för det. Vi ska också ha det. Vi ville också ha ett enigt inför toppmötet . Vi ska också komma ihåg att det inte är länge sedan det var elva länder som var emot att binda upp sig till 2050. är det fyra. Det går ganska fort i rätt riktning. Det är ingen tvekan om att det bästa hade varit om vi hade varit helt eniga. Det var , , och som i det här läget inte var redo. De gav inte uttryck för att det här aldrig kommer att hända. Deras resonemang bygger på att de själva måste göra djupanalyser av vad det kommer att innebära för energiförsörjningen, för industrin och så vidare. Därför är de inte redo . Vi får helt enkelt fortsätta ligga på. Jag skulle gissa att den här frågan också kommer upp under långtidsbudgetförhandlingarna. Jag skulle gissa att det är en av de faktorer som gör att de länderna väljer att vänta med det beskedet. Vi ska absolut inte ge upp om att nå enighet. fanns inte den möjligheten. Men det går som sagt åt rätt håll. 133 (M): Tack, statsministern, för svaret! Jag håller helt med om att det är positivt att det går i rätt riktning. Det är bara synd att vi inte kan nå ännu längre. Jag vill ställa en följdfråga, som är kopplad till det, om toppmötet som FN:s generalsekreterare har kallat till. Det är en viktig möjlighet för egentligen hela världen att komma överens om och diskutera de här viktiga frågorna. Man hade såklart önskat att EU hade kunnat gå in starkt i ett sådant toppmöte och att EU redan hade nått en överenskommelse om att nå klimatneutralitet . Hur påverkas EU:s möjligheter att driva på på av att man inte har nått en överenskommelse inom EU? Återrapportering från Europeiska rådets möte Hur ser tidsplanen ut framåt? Kommer vi att komma tillbaka till frågan i inför , eller går vi till som ett splittrat EU i den här frågan? Hur bedömer statsministern att det kan påverka EU:s möjligheter att få till en ännu tuffare global agenda för klimatet? 134 Statsminister (S): Min bedömning är att vi inte kommer att nå enighet före toppmötet. Det här är de slutsatser vi har. Det kommer ändå att bli en stark signal från EU:s sida. Vi kommer inte att kunna säga att EU är enigt om detta, men vi kommer att kunna säga att 24 av 28 vill ha den. Det finns ingen anledning att ge upp om enighet. Jag tror inte att vi kommer att nå enighet före toppmötet. Men EU kommer ändå att ha en framträdande roll. Dessutom kommer enskilda länder att ha det. och kommer att ha betydelsefulla roller under toppmötet vad gäller industrins omställningsförmåga. Där har och tillsammans en särställning. Det ges alltså möjligheter för både EU och enskilda medlemsländer att verkligen driva på i klimatfrågan. 135 (SD): Tack, statsministern, för återrapporten! Vid sådana här toppmöten brukar det beslutas en hel del. Jag noterar att det inte beslutats särskilt mycket av anmärkningsvärd natur den här gången. Men jag noterar också att statsministern säger att det finns risk för höjd avgift till EU på grund av att ett medlemsland kanske inte riktigt är överens med de övriga. Jag vill i det sammanhanget ställa en fråga till statsministern. Ser inte statsministern den vetorätt som samtliga medlemsländer har i den frågan som ett eventuellt instrument att använda för att för del markera att vi inte kommer att acceptera en höjd EU-avgift? Vi kanske till och med vill se en minskad EU-avgift. Det är i alla fall mitt partis hållning. Jag noterar också att man ska lägga på ytterligare en uppsättning långsiktiga politiska mål för det östliga partnerskapet och att man vill utveckla partnerskapet med . Vad gäller det östliga partnerskapet satsar bilateralt på att understödja de sex länderna, som inte är medlemmar i unionen . EU lägger också på att överföra resurser från EU:s medlemsstater till stater som inte är en del av Europeiska unionen. Hur rimmar det här med , statsministerns, Socialdemokraternas och regeringens hållning att man vill minska avgiften till EU? Jag undrar också hur statsministern ser på att ytterligare utöka samarbetet med , vilket kan innebära ytterligare kostnader för och EU. 136 Statsminister (S): När det gäller att det inte beslutades mycket kan jag säga att det bland annat beslutades om en strategisk agenda för EU 2019–2024. Det är nog så viktigt. Men visst kan man önska fler beslut. Återrapportering från Europeiska rådets möte Vad gäller vetorätten sitter länderna på den. Det är den man har. Men den diskussionen är väldigt tidig i det här skedet, när det inte ens finns ett siffersatt förhandlingsargument. När man sist och slutligen tar ställning till vad som ligger på bordet är min uppfattning att avgiften är en sådan fråga. En annan fråga är vad som ingår. Vilka utgifter ingår, och vilka är tyngdpunkterna i en sådan budget? Finns det kvar så kallade korrektioner eller rabatter? Och hur ser återflödet i övrigt ut? För mig är det viktigt att se helheten och vad som är det bästa för i den här situationen. Vi ska kanske inte börja med att prata om veto. Men vetot sitter alla på. Det krävs enighet. Alla länder har ett sådant veto. Men om alla ska börja med att hota med veto tror jag inte att det blir särskilt mycket diskussioner. Samarbetet med är avgörande. Det är klart att det finns ett värde i att se till att betydligt färre människor gör den vansinnigt farliga färden över . Tusentals människor dör på . Vi bör i den mån vi kan stödja utvecklingen på den afrikanska kontinenten, så att de ekonomiska flyktingarna inte behöver göra denna farliga färd. Flyktingar kommer ändå att söka sig till vår kontinent. Och har man flyktingskäl ska man såklart få asylrätten prövad. Men ett samarbete med , för att folk inte ska flytta på grund av att de har för dåliga liv, är också till fördel för Europeiska unionen. Det är en bra inriktning vi har. 137 (SD): Visst är budgetförhandlingarna kanske i en tidig fas. Men när ska vi markera att vi inte accepterar en höjning om inte redan nu? Om man börjar tidigt ser man kanske även lite bättre resultat . När det gäller att det är olyckligt att människor flyr, flyttar eller färdas över och riskerar sina liv tycker alla politiska partier i den här kammaren att vi behöver jobba med och hantera det. Och det gör EU . Samarbetet med handlar inte helt och hållet om det. Det är bara en del av alla frågor som ska hanteras. Det östliga partnerskapet handlar om politisk påverkan på länderna och syftar till stor del till att de senare ska kunna bli associationsländer och eventuellt kunna kandidera till att bli medlemsländer i EU. Det är den springande punkten. 138 Statsminister (S): Återigen, man kan alltid diskutera förhandlingstaktik. Jag menar att det inte blir någon bra diskussion om man börjar med att säga att man tänker använda sitt veto. Jag tycker på riktigt att vi alltid ska se helheten. Vad är det avgiften läggs på? Hur hög är den? Vad får man tillbaka? Finns det rabatter? Då kan man säga: är det bra eller inte bra för . Och sist och slutligen har vi vetorätten. Det östliga partnerskapet är naturligtvis också viktigt. Allt som ligger i EU:s närområde har betydelse för oss. En positiv utveckling eller en negativ utveckling i EU:s närområde har såklart effekt också på EU. Som återges i den strategiska agendan vill EU som kraft stå upp för viktiga värden, för mänskliga rättigheter och så vidare. Det är klart att vi gör det i aktivt samarbete med vårt grannområde. Det är betydelsefullt. 139 (C): Återrapportering från Europeiska rådets möte Tack, statsministern, för återrapporten från ert möte! Det har varit mycket rapportering även i medierna. Kopplat till den strategiska agendan framkom det med all önskvärd tydlighet att man tyvärr inte lyckades nå enighet om att sätta ett årtal. Detta var uppe för diskussion även när statsministern var hos oss i . Då beskrev statsministern att det troligtvis lossnar för vissa av länderna när man kommer fram till långtidsbudgeten, alltså när man pratar om ett större paket och en helhet. Där finns det en möjlighet att komma framåt. Vi ska vara medvetna om att dessa fyra länder har lägre krav på sig. Men de har också en annan situation. Det är klart att i det måste man fundera på hur långt man kan pusha och hur långt man kan vara med och dra lite grann för att försöka locka med sig det hela. Lyckosamt att ni kom så långt. Olyckligt att ni inte fick med helheten. Men precis som statsministern beskriver är det ett arbete som kommer att fortsätta pågå. har det varit mycket fokus på det som man inte lyckades få in i den strategiska agendan vad gäller klimatarbetet. Det som vore intressant att fundera på är vad man kom överens om och på vilket sätt det kan spela roll för utvecklingen i det gemensamma EU-arbetet de kommande fem åren. Det är lätt att fastna i det som inte blev. Men om han i stället tittar på det som blev, vad skulle statsministern säga är de viktigaste delarna som vi kommer att se gjorde skillnad när vi tittar tillbaka på ? 140 Statsminister (S): Ja, det brukar vara så att medierna rapporterar vad man inte kom överens om. Det kanske ligger i sakens natur. Min poäng med budgetresonemanget är mer att jag kan bedöma att för de här länderna ligger detta liksom i vågskålen. De vill lägga in också detta. Hur det slutar återstår att se, men jag bedömer att det är så. De har som sagt inte sagt att det aldrig kan bli aktuellt med ett årtal, med 2050. Det kan mycket väl vara så att de kommer dit. Det är det första vi ska sikta på. Ett helt avsnitt i det strategiska dokumentet handlar om ”a climate-neutral, green, fair and social Europe”. Det finns också ett avsnitt om ”promoting Europe’s interests and values in the world”. Här finns en bra beskrivning, tycker jag. Det är därför jag tycker att svenska intressen har blivit väl tillgodosedda, för här har vi de nödvändiga rubrikerna och innehållet för att ta klimatarbetet vidare och för att EU som helhet ska kunna vara en stark global aktör. Vi ska se EU:s roll och vad vi ska göra i EU för att göra vår del men också i samarbete med den omkringliggande världen, för det är då man får den absolut viktigaste utväxlingen. Jag ser alltså stora möjligheter med den strategiska agendan att verkligen ta det arbetet vidare. Det är ett klart budskap till den kommande kommissionen och kommissionens ordförande att det här vill vi fortsätta med. 141 (C): Tack så mycket för svaret! Återrapportering från Europeiska rådets möte Statsministern berörde det sista väldigt kort men sa att det ändå har berörts. Jag talar om brexitsituationen. Om man tittar på rapporteringen i svenska medier kan man bli väldigt bekymrad över vad som händer och förutsättningarna för att komma fram till något resultat. vet väl både statsministern och undertecknad att i politiska valtider kan man behöva ta till brösttoner. Förhoppningsvis har man inte låst alla dörrar eller blåst bort alla möjligheter att göra bra kompromisser. Jag gissar att ämnet ändå berördes något under toppmötet. Hur ser ni på utvecklingen i den inrikespolitiska debatten i ? 142 Statsminister (S): Jag är helt ärlig när jag säger att den delen var väldigt kort. Det var efter eurotoppmötet. Den var kort av det skälet att vi vet så lite om vart det här tar vägen. Precis som säger kan tongångarna nu när det är val där, val av partiledare, säkert gå lite höga. Men det finns definitivt en ganska solid oro för att vi, oavsett hur det valet slutar, har samma problem framför oss som vi kan se . Att det skulle lösa sig på något lätt sätt ser inte vi framför oss. Jag tror att jag sa det i . Jag bedömer risken som stor att när vi kommer till Europeiska rådets möte , då sitter vi där med samma problem. 143 (V): Tack, statsministern! I ett tidigare replikskifte här berördes stödet till de afrikanska länderna. I det sammanhanget skulle jag vilja ta upp frågan om hur vi stöder de afrikanska länderna och hur vi hjälper flyktingar på . Enligt min och mening hjälper vi inte flyktingarna genom att den libyska med våld och repressalier kan hindra eller skrämma flyktingar från att ge sig ut på . Jag vill därför fråga statsministern om det under diskussionen om den strategiska agendan togs upp någonting om att återuppta de räddningsaktioner på som EU och EU-länder haft tidigare. Jag vill också, som alla andra, ställa några frågor när det gäller klimatet. Det är naturligtvis positivt att det nu inte är elva länder som är emot utan att det bara är fyra länder som är emot. Jag är glad över att det inte resulterade i kompromisser där EU som helhet sänkte ambitionerna när det gäller klimatet. Jag hoppas att statsministern delar min åsikt här – att personer från dessa fyra länder inte kan komma i fråga för någon av de högnivåpositioner som kommer att tillsättas. Det är viktigt att vi fokuserar på just klimatet när det gäller högnivåtillsättningarna. Jag funderar också på hur statsministern ser på och och andra länders möjligheter att gå före i klimatfrågorna. Hålls vi tillbaka av EU:s beslut och den strategiska inriktningen, eller kan vi fortsätta gå före och visa på goda exempel för dessa fyra länder – och även för andra EU-länder som säger ja till slutsatserna men kanske inte riktigt är beredda att jobba för dem? 144 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Stödet till länder på afrikanska kontinenten sker i dialog med Afrikanska unionen. Det är en gigantisk kontinent, och vi vill gärna ha det sammanhållet där eftersom Afrikanska unionen är den kontinentens samarbetsorganisation. Det rör sig i första hand om utvecklingsmöjligheter i dessa länder för att man inte ska ta denna farliga väg för att förbättra sitt liv. Det är många som av naturliga skäl vill göra det men som inte har flyktingstatus. De kommer till den afrikanska kontinentens , tar den livsfarliga vägen över och dör i tusental. Det är såklart bra om vi kan vara med och vända den utvecklingen så att man inte tar denna farliga väg som ekonomisk flykting. Om man behöver fly av andra skäl kommer det att ske även , och ska vi vara beredda att hjälpa de människor som behöver fly. Vad gäller räddningsaktioner vill jag påminna om att även EU:s aktioner har räddat många människoliv på . Men vi måste stoppa det stora antal människor som vill göra den livsfarliga resan på andra sätt, och det är en utvecklingsfråga. Det utvecklingsbistånd som ägnar sig åt är samma fråga. Vad gäller klimatet och kopplingen till högnivåtillsättningarna är det som skrivs i den strategiska agendan ett uppdrag till den kommande kommissionen. Det är klart att det inte går att vara emot det som skrivs där om man vill ha en sådan post, utan då får man faktiskt lov att leva upp till det som har sagt ska prioriteras. På det sättet finns alltså den kopplingen. På har ju också , som jag sa i ett tidigare replikskifte, tillsammans med tilldelats en speciell roll och ska som enskilt land belysa perspektivet när det gäller den industriella omställningen för att nå upp till . 145 (V): Tack, statsministern, för svaren! Jag vill bara påminna om att EU numera, tillbaka, faktiskt inte utför några egna räddningsaktioner på , utan allt hänvisas till den libyska . Det är nästan lika farligt att hamna i händerna på den som det är att stanna kvar i den båt man befinner sig i. Det vill jag påpeka och skicka med. Jag vill också ställa några frågor om långtidsbudgeten. Som jag ser det är det i långtidsbudgeten vi verkligen kan satsa på klimatet och klimatåtgärder i och med att stora delar av budgeten ska gå till åtgärder som påverkar klimatet på ett positivt sätt. Vi ska inte betala ut stöd till verksamheter som påverkar klimatet på ett negativt sätt. Jag vill höra hur ni har resonerat när det gäller långtidsbudgeten. 146 Statsminister (S): När det gäller räddningsaktioner är det så. I strategin ingår att också stärka bland annat som nation. Då måste ha kontroll över sin egen gräns och sitt kustområde. Att stärka Libyens kustbevakning är faktiskt ett sätt att också stärka landet som helhet. Detta har ingått även i . Vi måste göra allt för att se till att vi får en stabilitet, så långt det är möjligt. Återrapportering från Europeiska rådets möte Klimatet och budgeten diskuterades inte under toppmötet. Det är klart att uppfattning är att en rejäl del – jag tror 20–, men jag har inte siffran i huvudet – ska gå till denna åtgärd. Flera länder tänker likadant: En rejäl del av långtidsbudgeten ska gå till klimatomställningen. 147 (KD): Tack, statsministern, för återrapporten! När det gäller EU:s nya mål 2050 kan vi konstatera att 4 av EU:s 28 länder inte har röstat för ett klimatneutralt EU . Det hade varit mer slagkraftigt om samtliga 28 länder ställt sig bakom denna nödvändiga höjning av EU:s klimatambitioner. Det är nödvändigt med omställning till klimatneutralitet, att få ned koldioxidutsläppen och att hålla nere temperaturen så att den inte stiger och helst hålls . Miljö- och klimatfrågor kan vi bäst hantera tillsammans på EU-nivå och internationellt. Med gemensamma ambitiösa mål bekämpar vi utsläppen och verkar för ett fossilt oberoende och, , fossilfria samhällen. Tillsammans kan vi bäst minska växthusgasutsläppen och minska risken för naturkatastrofer. För att vi ska klara klimatmålen måste , , och följa i samma riktning som EU och minska på utsläppen från industri, jordbruk, transporter med mera. Vi har fått höra om det tråkiga beslutet från dessa fyra EU-länder. Men min fråga gäller egentligen de större utsläppsländerna. På vilket sätt kommer statsministern via EU och FN att verka för att även de länder som nämndes, med höga utsläpp, följer EU:s exempel när det gäller klimatneutralitet? 148 Statsminister (S): Först vill jag bara säga att jag helt och hållet delar uppfattningen att det är tråkigt att det bara var 24 av 28. Det går framåt, men vi hade velat ha enighet. Det är dock bra att 1,5-gradersmålet står där, för det finns en finess med att det gradtalet står kvar. Räknar man baklänges ger det en väldigt tydlig signal om vad vi behöver göra. Vi ska som sagt fortfarande inte ge upp möjligheten att det blir 28 av 28, eller 27 av 27 som säger 2050. Det är tillsammans vi behöver göra detta; det är helt korrekt. har gett uttryck för en annan uppfattning om , men det är, precis som sägs här, om vi agerar tillsammans som detta kommer att ge den verkan som det ska ge. Glädjande nog är det dock många av de större städerna och många delstater i som säger att de är kvar i och kommer att fortsätta verka för det. Min gissning är att fler och fler med tiden kommer att inse att det är så här det måste gå till och framför allt – och detta är den stora skärningspunkten – att fler kommer att se att detta på riktigt är framtiden. Här ligger den nya teknologin, de nya jobben och, faktiskt, framtidens välfärd. När man har kommit över den puckeln sker något. Även om och bevisligen även fortfarande har ett oerhört stort kol- och oljeberoende tror jag att detta är bilden av var framtiden faktiskt ligger. Det görs nu också stora ansträngningar, inte minst i , för att ställa om. Vi fortsätter att samarbeta. Vi har ett bra bilateralt samarbete med exempelvis därför att det också finns ett intresse för vad kan erbjuda vad gäller framtida miljöteknologi. Återrapportering från Europeiska rådets möte Men sist och slutligen avgörs detta på de stora mötena, och där är EU en drivande kraft och ska så vara. 149 (KD): Tack, statsministern! Vi får hoppas att dessa fyra EU-länder återansluter sig till beslutet före det klimatmöte i som FN har tillkännagett. När det gäller den sociala pelaren är det viktigt att den inte resulterar i att EU tar över den nationella beslutanderätten kring socialpolitiken och begränsar den nationella bestämmanderätten. förväntar sig att statsministern betonar detta vid mötet. När det gäller val till de olika topposterna i EU är det viktigt att statsministern lyfter vikten av jämställdhet på dessa poster. Vi kristdemokrater vill naturligtvis se en kristdemokrat på den viktigaste posten som kommissionsordförande, och vi står bakom den person som EPP föreslår. Min fråga är: På vilket sätt kommer att driva på så att fler kvinnor väljs till dessa topposter? 150 Statsminister (S): Som jag sa tidigare är min bedömning att det dessvärre inte kommer att vara 28 av 28 före New York-toppmötet. Men man kan alltid leva på hoppet, och skulle det bli så är det bra. Men jag tror inte det. Vi ska naturligtvis ändå ge uttryck för det behovet. När det gäller den sociala pelaren har jag sagt det ett antal gånger, och jag kan säga det igen: Beslutet om social pelare förändrade inte mandatfördelningen mellan EU och medlemsstaterna i en enda mening. Den enda möjligheten att förändra den mandatfördelningen är att ändra fördraget, och det är inte aktuellt. Mandatfördelningen är alltså kvar, och inga beslut förflyttas från medlemsstaterna till EU eller . När det gäller toppositionerna tillhör och undertecknad dem som tjatar mest om detta – i nästan vartenda inlägg. Jag menar att det är dags att visa att EU faktiskt också är en jämställd organisation. 151 (L): Tack för redovisningen! I mitt första inlägg kommer jag att koncentrera mig på den sociala pelaren. Den är nämligen viktig även om man inte ska ta bort nationernas självbestämmanderätt när det gäller lagstiftning. Jag tror dock att det går att göra mycket för att förändra attityder här. Jag tog när vi möttes upp mänskliga rättigheter, som vi ju är ense om och där vi i svensk lagstiftning har de sju diskrimineringsgrunderna fastslagna. I redovisningen lyfts fram ojämlikheten när det gäller ungdomar och skapandet av jämlikhet mellan kvinnor och män, men inte de andra diskrimineringsgrunderna. Detta tycker jag är en brist. Det är oerhört viktigt att EU är tydligt om de mänskliga rättigheterna för till exempel hbtq-personer och inte minst för den årsrika generationen. , som jag nämnde , säger ju att detta är den diskrimineringsgrund som är svårast att göra något åt på grund av de fördomar som finns mot den åldrande andelen av befolkningen, och den andelen ökar inom EU. Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag ska i övermorgon på möte i för att just diskutera vad vi kan göra åt detta.