prot · H70955 · 2019-12-19 00:00:00 — Därmed skiljer sig inte heller detta i någon större utsträckning från det som finns i gymnasielagen. Det finns också tydliga gränsvärden för detta. Det här är ett sätt att försöka sprida någon allmän oro om att vi har regelverk här som innebär att människor utan några större krav ska kunna stanna kvar i , och så är det faktiskt inte. Det vi har gjort är att vi har stramat åt migrationspolitiken på ett sådant sätt att vi har nivåer som vi klarar av att ta emot. Det hade vi inte när vi tillträdde. av alla som kom till EU kom till . Det är en följd av de lagändringar som vi har gjort. Bidra inte till att sprida något slags misstro eller allmän oro om att det inte gäller! Det gäller faktiskt. Sedan är min hållning den att förr eller senare måste det också finnas en möjlighet att rota sig i ett nytt land. Det är därför EU-direktivet finns. Det kan vi inte välja på något sätt. Det finns där, och det gäller alla länder i hela Europeiska unionen. Med det sagt vill jag naturligtvis också önska en god jul och en avkopplande helg framöver. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2019/20:156 om en differentierad alkoholskatt 22 Finansminister (S): har frågat mig om jag kommer att se över möjligheten att ta initiativ till skattelättnad för svensk småskalig alkoholproduktion. Enligt gällande EU-bestämmelser är det i vissa fall möjligt för medlemsstaterna att tillämpa differentierade alkoholskatter. Exempelvis får nedsatta skattesatser tillämpas på öl som är bryggt av oberoende, små bryggerier med begränsad produktion. Motsvarande möjligheter finns för små spritdestillerier. Om en medlemsstat väljer att utnyttja möjligheten att tillämpa en sådan nedsatt skatt måste den dock tillämpas lika för producenter i hela EU. Om ett svenskt bryggeri skulle få nedsatt skatt måste liknande bryggerier av samma storlek från andra medlemsstater också få nedsatt skatt. Det är alltså inte möjligt att ge nedsatt skatt enbart för svenska småproducenter. Som bekant bygger den svenska alkoholpolitiken på det överordnade målet att främja folkhälsan. Det sker genom en restriktiv alkoholpolitik. Ett viktigt instrument som kan användas för att uppnå målet är alkoholskatten. Så långt det är möjligt är den svenska alkoholbeskattningen kopplad till en varas alkoholinnehåll, snarare än vem som har producerat den. En lägre beskattning med anledning av att alkoholen produceras av mindre aktörer skulle därmed innebära ett avsteg från den svenska alkoholpolitiken. Jag ser inga skäl att ta initiativ till en sådan förändring av alkoholpolitiken. 23 (SD): Jag vill börja med att tacka finansministern för svaret. Frågan rörande en skattelättnad för småskalig svensk alkoholproduktion aktualiserades när Föreningen lanserade en rapport på området. Av naturliga skäl valde man i den rapporten att explicit titta på just öl, men det kan finnas skäl att se det hela i ett bredare perspektiv. I den här interpellationsdebatten är det väl därför en principiell diskussion som bör äga rum. I den berörda rapporten påpekar man att det finns en möjlighet för EU:s medlemsstater att tilldela inhemska småskaliga bryggerier en skattelättnad på av den nationella punktskatten på alkohol, detta i enlighet med artikel 4 i EU:s direktiv /83/EEG. Man belyser även hur och är de enda staterna som inte valt att nyttja denna möjlighet, varvid vi sticker ut i sammanhanget. Innan jag vidareutvecklar min argumentation vill jag upplysa både talmannen och finansministern om att vi från sida hitintills inte har något skarpt förslag i frågan. Efter att frågan nu har aktualiserats finns det dock skäl att överväga det. Det är på intet sätt omöjligt att vi återkommer med någon form av förslag på området, men det låter jag förbli osagt tills vidare. Jag nämner det för att undvika en debatt om att vi skulle vara för någonting som vi ännu inte fattat beslut om. Jag önskar i stället diskutera frågan utifrån en principiell inställning, samt utifrån de potentiella praktiska konsekvenserna vid implementering av ett snarlikt förslag. De fördelar jag ser med en eventuell skattelättnad för småskalig alkoholproduktion är flera. Den initiala statsfinansiella konsekvensen är ytterst ringa. I den aktuella rapporten rör det sig om 53 miljoner i uteblivna skatteinkomster. Förmodligen skulle dessa uteblivna intäkter snabbt ätas upp av nytillkomna arbetstillfällen, ökade investeringar med mera. Därutöver skulle förslaget som sådant gagna en ofta landsbygdsorienterad näring och stärka konkurrensen genom att underlätta de svenska mikrobryggeriernas förmåga att konkurrera med stora globala aktörer på den svenska marknaden. Allt detta kan ske utan att vare sig rucka på alkoholmonopolet eller främja en osund alkoholkonsumtion. I sitt svar bemöter finansministern förslaget utifrån två argumentationslinjer. Den första är att nedsatt skatt inte enbart kan tilldelas svenska småproducenter, som en konsekvens av den fria inre marknaden. Detta är naturligtvis korrekt men kan omöjligen ses som ett argument mot förslaget då den berörda försäljningen i allra högsta grad är lokal alternativt inhemsk. Därutöver har som nämnts 26 av 28 stater lyckats implementera förslaget utan problem, varpå det förefaller direkt oseriöst att påstå att det skulle vara ett problem ifall vi önskade sälla oss till denna skara. Därtill står det explicit i det berörda direktivet: ”De skall särskilt se till att ingen enskild leverans från någon annan medlemsstat belastas med högre skattesats än dess exakta inhemska motsvarighet.” Detta borde stilla finansministerns oro, herr talman. Med anledning av detta får finansministern gärna förtydliga varför det skulle vara ett problem för att införa en skattelättnad för småproducenter när alla andra har gjort detta utan problem. 24 (M): Vad är det har förstått som andra länder inte har förstått? Om vi tittar på ser vi att det finns ett direktiv där det sägs man kan sänka skatten på hantverksproducerad öl, vilket nästan alla länder i EU och dessutom har gjort. Det är och som står vid sidan om. I det här sammanhanget är det väl svårt att jämföra och . har en betydligt lägre skatt, och sedan kanske man också har en sämre skattekontroll. I vilket fall är det ändå intressant att se att länder som och , som har en liknande alkoholpolitik som , har funnit detta som en väg att gå framåt just för att man har velat gynna de små inhemska producenterna. Jag har noterat att finansministern har fastnat vid att direktivet inte ger rätt att gynna enbart svenska producenter; alla hantverksproducerade öl som säljs på den svenska marknaden skulle då ha den här nedsatta skattesatsen. Jag tittade på det där. Av 1 662 hantverksöl som finns på Systembolaget är det 29 stycken som inte är producerade i . De kommer från , och . De står för av antalet typer. Hur stora volymer det är kan jag inte säga. Men det pekar ändå väldigt tydligt på att hantverksproducerat öl är en lokal produkt som konsumeras nära den plats där den produceras och att de här företagen inte riktigt har kraften att kunna exportera sina produkter. Det finns enorma stordriftsfördelar vid tillverkning av öl. Kostnaderna för att tillverka en liter hantverksproducerat öl ligger på , medan kostnaden för det billigaste ölet på Systembolaget ligger på . Det är där det stora problemet finns. Vi har i en alkoholpolitik som inte diskuteras speciellt mycket. Vi är i grunden överens om de breda dragen. De breda dragen är en begränsad tillgänglighet, en hög kostnad och ett socialt skyddsnät som ska fånga upp dem som faller igenom. Om man diskuterar priset, vilket vi gör i det här sammanhanget, måste man ändå konstatera att syftet med skatten är uppnått för den dyraste alkoholprodukt som finns på Systembolaget. Om skatten ska se till att en produkt blir så pass dyr att den inte konsumeras i den omfattning som önskas kan inte den dyraste produkten på Systembolaget vara den som man inte kan diskutera skattelättnader för. Om man räknar i ren alkohol kostar det att köpa en liter i form av hantverksöl, medan snittkostnaden är ungefär hälften. Det finns en annan del som också har uppmärksammats . Det har att göra med att man lanserade den här rapporten och talade om att man vill ha en sänkt skatt för att det ska skapa jobb, ofta i bygder där arbetsmarknaden är svag, och för att ekonomin i de här företagen är dålig. Även om man pratar om en nedsättning av alkoholskatten kommer det i alla fall säkert inte att innebära att man sänker produktpriset i sista ledet. Det är intressant att Systembolaget nu har inlett en upphandling för ett extremt budgetöl. Man vill ha ett öl som kostar burken att sälja i Systembolagets butiker. I det sammanhanget blir det intressant att staten å ena sidan lanserar ett extremt budgetöl men å andra sidan när det gäller den dyraste alkoholprodukten på Systembolaget inte är beredd att diskutera skattelättnader för att gynna inhemsk produktion. Jag skulle gärna vilja att finansministern förtydligade regeringens syn när man å ena sidan lanserar en extrem lågprisprodukt och å andra sidan inte vill göra någonting för att gynna de svenska producenterna av de dyraste produkterna på Systembolaget. 25 Finansminister (S): Jag förstår att är ytterligare en sverigedemokrat som har mycket nära kopplingar till näringslivsorganisationerna och driver deras intressefrågor här i riksdag. Vi har sett mer och mer gå mot att driva just näringslivets intressen snarare än vanligt folks. Det hänvisas till en rapport som är framtagen av en av näringslivets intresseorganisationer. De siffror som finns i sådana rapporter är det nog bra att få en extern bedömares syn på. Det är mitt tips. Det är inte alltid externa bedömare gör samma bedömningar som näringslivets egna organisationer, eftersom dessa har till syfte att företräda just näringslivets intressen. Det är viktigt att olika intressen kan företrädas i debatten. Det är naturligtvis bra med rapporter, men innan man använder de rapporterna som politiker bör man nog granska siffrorna. Det är i alla fall min erfarenhet. Syftet med den svenska alkoholskatten är att främja folkhälsan. Därför har vi en alkoholskatt som i så stor utsträckning som möjligt återspeglar den alkoholhalt som dryckerna har, eftersom syftet just är att man ska dricka mindre och att man ska dricka mindre alkoholstarka drycker. Det tycker jag är en bra utgångspunkt för alkoholskatten. Om man ändrar alkoholskatten för att gynna mindre produktion går man bort från den utgångspunkten, som är hela grundvalen för varför man har en alkoholbeskattning över huvud taget. Jag hör att är långt från den moderata politik som fördes under min företrädares tid. Då tyckte man att det var viktigt att vi hade ordentliga alkoholskatter i . höjde också dem vid ett flertal tillfällen. Jag vet inte om har ändrat sin politik. Finns det andra skatter som man vill ska vara lägre för småskalig och dyrare produktion än för storskalig produktion? 26 (SD): Jag tackar åter för svaret från finansministern. Det påstås att jag som en konsekvens av den här interpellationen på något sätt har bevisat att jag skulle springa näringslivets ärenden och driva deras intressen. Om tycker att det är det man gör när man besöker ett lokalt litet mikrobryggeri inom ramarna för sin valkrets tycker jag att det är en väldigt anmärkningsvärd syn på relationen till den egna valkretsen, till det lokala näringslivet och till de företagare som bygger det här samhället starkt. Min rekommendation till finansministern är väl i så fall att hon borde besöka näringslivet ute i landet något oftare än hon står och raljerar kring detsamma här i kammare. Med det sagt, herr talman, vill jag gå över till att bemöta finansministerns andra argumentationslinje i interpellationssvaret, nämligen alkoholpolitik i allmänhet och folkhälsa i synnerhet. Först vill jag ha sagt att står bakom det svenska alkoholmonopolet och delar finansministerns vurm för folkhälsa. Här finns mig veterligen ingen konfliktlinje. Den fråga där jag och finansministern skiljer oss åt är i stället huruvida vi bedömer att förslaget som sådant de facto skulle sätta syftet med den svenska alkoholpolitiken ur spel och å det grövsta förstöra den svenska folkhälsan eller inte. Min starka övertygelse, herr talman, är att så inte hade blivit fallet. Jag menar att finansministern kan pusta ut och slappna av. I den tidigare nämnda rapporten menar man dessutom att skattesänkningar inte skulle nyttjas till prissänkningar utan att bryggerierna i stället hade önskat nyttja pengarna till att investera i utrustning och personal. Om vi trots det leker med tanken att småbryggerierna hade tagit tillfället i akt och sänkt sina priser med en eller ett par kronor hade det knappast försämrat folkhälsan. Hantverksproducerat öl är, precis som nämndes här, den dyraste alkohol som säljs på Systembolaget. Med andra ord rör det sig om ett segment lämpat för finsmakare, ölentusiaster och dem som önskar stödja det lokala näringslivet snarare än för dem som är i farozonen för alkoholmissbruk. Både jag och finansministern tillhör inkomstklasser som har möjlighet att om så önskas konsumera hantverksproducerat öl för flaskan i stället för massproducerade långhylsor för 15:90 eller småburkar för . Notera dock, herr talman, att jag på intet sätt diskriminerar något öl, vare sig billigt eller dyrt. Det här är ett exempel. varken kan eller ska jag uttala mig å finansministerns eller någon annans vägnar, men jag är i alla fall övertygad om att min alkoholkonsumtion inte hade spårat ur som en konsekvens av att hantverksproducerat öl som jag tycker om hade sjunkit i pris per flaska. Min poäng, herr talman, är att det knappast är många som är finsmakare av dem som missbrukar alkohol. Vid ett starkt missbruk handlar det snarare om att konsumera vad än man får tag i. Kvantitet sätts före kvalitet. Att stödja lokalt näringsliv är knappast någonting som tas i beaktande i en sådan beslutsprocess för missbrukare. Med anledning av detta får finansministerns argumentation kring att förslaget skulle riskera att försämra den svenska folkhälsan ses som verklighetsfrånvänd. Jag vill dock, herr talman, ge finansministern möjlighet att förtydliga sig. Tror finansministern på fullaste allvar att alkoholister föredrar öl från småbryggerier? Menar finansministern att sänkt punktskatt för denna småskaliga och dyra alkohol skulle försämra och fördärva den svenska folkhälsan? 27 (M): Jag noterar att finansministern drar en skarp linje mellan näringsliv och vanligt folk. Jag skulle i det sammanhanget råda finansministern att besöka ett mikrobryggeri och se hur människorna ser ut. Jag kan garantera att de är väldigt vanliga där också. Jag noterar också att finansministern verkar ha ett svagt intresse för denna rapport. Hon säger att man bör granska siffror som ges ut av branschorganisationer men kan inte peka på en enda siffra i rapporten. Jag har rapporten här. Finansministern kan få den om hon vill. Det är ganska intressant läsning, och innan man kritiserar något bör man faktiskt ha tagit del av det. Jag vet inte om finansministern har gjort det. Som jag sa har alkoholskatten ett syfte att göra alkoholen mer begränsad. Men när vi talar om den dyraste produkten som finns på Systembolaget kan vi konstatera att det syftet redan är uppnått. Det är en ganska begränsad produkt. Trots detta finns det i en kultur som har gjort att intresset för mikrobryggd, hantverksproducerad och närproducerad öl är ganska stort. har flera hundra nya bryggerier startat. Många av dem har dålig ekonomi eftersom det är dyrt och svårt att komma ut på marknaden. Som finansministern vet får vi ju inte sälja alkohol hur som helst i det här landet. är av den öl som säljs på Systembolaget hantverksproducerad. Låt oss räkna på vad det innebär. Den öl som är hantverksproducerad omfattar ungefär 1 miljard i försäljningsvärde, vilket garanterar ungefär 250 miljoner bara i momsintäkter. Man kan konstatera att om vi inte hade haft den hantverksproducerade ölen hade vi tappat kanske 100 eller uppåt 150 miljoner i momsintäkter. Det visar att denna reform har väldigt få förlorare. Det finns inga förlorare i fiskalen eller i det socialpolitiska, och landsbygden vinner på nya jobb. Därför tycker jag att detta är en reform som finansministern ska fundera över vid julbordet när hon dricker en förhoppningsvis lokalproducerad och hantverkstillverkad öl. 28 Finansminister (S): Jag tackar för tipset om lokal, hantverksproducerad öl. Det finns faktiskt ett öl uppkallat efter mitt bostadsområde. Det har utmärkt kvalitet. Har jag läst den här rapporten? Nej, jag har inte läst den här rapporten. Jag har heller inte granskat siffrorna, utan det var en generell iakttagelse erfarenhet med många näringslivsproducerade rapporter. Det är bra information och bra att man tar fram många rapporter. Det brukar vara bra att låta granska siffrorna en extra gång av tjänstemän som inte är betalda av näringslivets organisationer. Självklart är det bra att man besöker lokal produktion i sin valkrets eller på andra ställen. Jag åker själv runt mycket i landet och besöker både stora och mindre företag. Det innebär dock inte att jag anammar de åsikter som deras företrädare framför eftersom olika intressen ofta står mot varandra. Om jag förstår rätt menar han att eftersom hantverksöl mest dricks av finsmakare är det inget problem att sänka skatten på den ölen, medan däremot billigare öl som alkoholister dricker ska ha lite högre skatt. För mig är det ett konstigt sätt att resonera. Alkoholkonsumtion är ju ett problem långt utöver att en del människor har missbruksproblem. All alkohol som konsumeras är ju skadlig för hälsan. Men att därifrån gå till att på något sätt mena att öl som dricks av människor med alkoholproblem ska ha hög skatt medan öl för dem som har råd att köpa dyrare alkohol, hantverksproducerad öl för finsmakare, ska subventioneras … Drar man det lite längre skulle vi alltså ha en skattenedsättning för och ett skattetillägg för billigare spanskt lantvin. Det är inte så jag tycker att man bör bedriva politik. 29 (SD): Jag tackar återigen för svaret från finansministern även om det i slutet var av ganska raljant art. Självklart är syftet med den svenska alkoholskatten, precis som finansministern sa i sitt initiala svar på interpellationen, att främja den svenska folkhälsan. Min poäng är att då finns det en problematik i att man har väldigt billig öl, som uppenbarligen gör det enklare för dem som lider av missbruk att ha de ekonomiska förutsättningarna att införskaffa denna, snarare än att ge sig på den dyraste alkoholen i sortimentet hos Systembolaget. Jag är fullt övertygad om att finansministern förstår logiken i det resonemanget. Det som är märkligt är att när finansministern drar sin lans för den svenska folkhälsan gör hon det uteslutande kopplat till den dyra hantverksproducerade ölen. har jag än så länge inte hört finansministern över huvud taget problematisera att Systembolaget nu vill sälja öl för burken. Är det något som skulle göra det enklare att missbruka är det självklart att ha den typen av ytterst billiga produkter lättillgängliga för dem som är i problemets gränsområde. Men detta har finansministern inte kunnat problematisera trots att frågan redan dykt upp i denna debatt. Då finansministern motsätter sig skattelättnader för småskalig och dyr alkoholproduktion men inte bemödar sig att kritisera Systembolagets ambitioner om öl för burken får finansministern gärna förtydliga varför det förstnämnda påverkar folkhälsan negativt medan det sistnämnda inte gör det. Alternativt: Om det sistnämnda påverkar negativt, varför har inte finansministern engagerat sig i debatten om Systembolagets önskan att sälja ölburkar för 6,90? 30 Finansminister (S): Varför har jag inte synpunkter på exakt vad Systembolaget gör? Jo, därför att Systembolaget bestämmer självt över sitt sortiment och sina priser. Om jag skulle engagera mig i den frågan är jag säker på att antingen eller eller någon annan skulle anmäla mig till . Det är svaret på den frågan. Däremot har jag fortfarande oerhört svårt att förstå resonemang om att ha en subvention för dyr alkohol, för dyra produkter som människor med högre inkomster har möjlighet att köpa, och i stället ha högre skatt för den alkohol som människor med vanliga löner kan köpa. Det är svårt för mig att få ihop, och det säger väl en hel del om vad är för parti . Men framför allt: Alkohol är skadlig för alla människor som förtär den. Utöver att det är skadligt för folkhälsan har ett alltför stort bruk av alkohol stora sociala konsekvenser. Därför står jag till bakom den svenska alkoholpolitiken, där vi har både skatten och monopolet som oerhört viktiga verktyg för att värna inte bara folkhälsan utan också barns uppväxt och den sociala miljön. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2019/20:165 om långsiktiga effekter av sänkt skatt på arbete 31 Finansminister (S): har frågat mig hur stor effekt jag anser att avtrappningen av jobbskatteavdraget har på offentliga finanser på lång sikt. Frågan är ställd mot bakgrund av de bedömningar som görs i budgetpropositionen för avskaffandet av den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt. De effekter på sysselsättning och arbetade timmar som redovisas där är i första hand externa bedömares uppskattningar och beräkningar. Dessa bedömningar är gjorda specifikt för den övre skiktgränsen. De är behäftade med mycket stora osäkerheter och infaller successivt . 32 (M): Jag haltade fram eftersom min fot somnade när jag satt och lyssnade på tidigare interpellationsdebatter. Även finansministern eller kanske finansministerns departement verkar ha somnat när de svarade på min interpellation. Det är en mycket viktig fråga, herr talman, som får ett mycket kortfattat, nästan avhugget, svar. Men det är ju juletider, och man ska vara snäll och se det bästa hos varandra. Det är självklart bra för att väljer att ta bort värnskatten. Det var en tillfällig skatt som Socialdemokraterna införde för att återställa de offentliga finanserna efter det mycket tärande 80‑talet och 90-talskrisen. Den skulle inte vara en permanent del av det svenska skattesystemet, utan den skulle tas bort när de offentliga finanserna var sanerade. Det dröjde väldigt länge innan Socialdemokraterna tog bort denna skatt, men tar man bort den. Det är inget fel på det. Det är klart att många – särskilt vanliga löntagare, till exempel LO-arbetare – kan tycka att det är märkligt att en socialdemokratisk regering ger människor med väldigt höga inkomster stora skattelättnader medan vanliga familjer med vanliga inkomster i de allra flesta eller åtminstone många fall får höjd skatt. Många har synpunkter på att finansministern inte hade något över till andra människor som arbetar utan bara till dem som tjänar allra mest. Men att värnskatten försvinner är ändå välkommet för när det gäller konkurrenskraft, utbildning och så vidare. Interpellationen handlar om avtrappningen av jobbskatteavdraget, det vill säga att de som tjänar över får mindre jobbskatteavdrag. De får 3 procents värnskatt; vi hade förut. Och kan man säga att vi har kvar. Eftersom finansministern gör bedömningen i sin budget att värnskatten är självfinansierande är det lite konstigt att ha kvar en annan skatt som det också borde vara självfinansierande att ta bort. Vad betyder det att en skatt är självfinansierande, herr talman? Det innebär att det blir mer pengar i samhället. Staten förlorar inga pengar, men människor får behålla mer själva. Och när människor får behålla mer själva finns det möjlighet att köpa fler saker, spara mer pengar eller investera. Det gör att vi antingen kan få mer jobb genom ökad konsumtion eller att vi långsiktigt kan få starkare näringsliv och konkurrenskraft genom fler investeringar i ekonomin. Finansministern gör bedömningen i sin budget att självfinansieringsgraden av att ta bort värnskatten är antingen eller till och med långt .