prot · H70950 · 2019-12-12 00:00:00 — Genom januariavtalet och budgetsamarbetet med regeringen och Liberalerna har vi fått igenom en hel del landsbygdssatsningar som sänkt skatt för landsbygdsbor, som betalar en hög kommunalskatt utan att för den skull få någon bättre service. Det satsas mer på bredband, ersättning till skogsägare och bondepaket. Det satsas en del på järnvägs- och vägunderhåll, lanthandlare och mycket mer. kommer det att komma ännu fler frågor som stärker landsbygden. Trots detta behöver en regionalpolitik som är värd namnet. Det krävs ännu mer satsningar på järnväg, väg och flyg i EU:s näst mest glesbefolkade land, och då inte bara mellan de tre storstäderna och utan till hela landet. Bredbandsstöd, till exempel, borde gå till de delar av där marknadskrafterna inte räcker till. Så är det inte . Tillgång till statligt riskkapital borde också gå till svaga marknader där tillgången till kapital är svår att få till. Vi måste få stopp på generaldirektörernas makt att överge stora delar av landet. När regeringen omlokaliserar en liten del av de statliga jobb som har tillkommit i borde detta ske till orter som har tappat statlig verksamhet och inte till universitetsstäder och regioncenter. Regeringen borde stoppa de hastighetssänkningar som genomförs av på landsbygden. Det kanske inte är någon stor fråga här i , men hemma i finns det ett raseri över att sänker hastigheterna på vägarna. Det måste bli ett slut på att ta skog och mark från människor utan att staten gör rätt för sig. Och – kanske lite lokalpolitiskt – regeringen måste fatta ett beslut så att vi kan återuppta flygtrafiken från vår flygplats i innan jobben lämnar norra för gott. Om vi vill återuppbygga ett samhällskontrakt som håller ihop landet måste tilliten och förtroendet för våra myndigheter återupprättas. Vad ska vi svara medborgarna när de frågar om det inte är vi folkvalda politiker som styr landet? Det kanske är dags att se över det svenska statsförvaltningssystemet. Jag har inte makten att initiera en sådan utredning, men jag har ett förslag på namn: Utredningen skulle kunna heta Axel 2.0 Jag önskar talmannen med kollegor, mina kollegor i näringsutskottet och alla i en vit och god jul. 187 (L): Jag bor själv i och är uppvuxen i småländska . är mer än ett fåtal storstäder. Det ska vara möjligt att bo och arbeta i hela , vare sig man har valt att bosätta sig i i , i i eller i något av våra storstadsområden, och ha tillgång till en grundläggande samhällsservice. Det handlar om saker som att kunna driva företag, att utbilda sig och att ha tillgång till fungerande infrastruktur. Alla ska kunna leva som man vill, var man vill. Liberalerna vill att hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara. Det är företagande och ekonomisk utveckling som är grunden för vårt välstånd. Därför måste människor och företag över hela landet ges möjlighet att växa och utvecklas. En regional utveckling i hela landet förutsätter också en fungerande bostadspolitik och en väl utbyggd kommersiell såväl som offentlig samhällsservice för att en ort ska vara attraktiv och locka till sig arbetskraft. Det finns många liberala vinster i januariavtalet. I den politiska överenskommelsen mellan oss i Liberalerna, Socialdemokraterna, har vi enats om flera förslag som innebär goda förutsättningar för att ge hela möjlighet att utvecklas och för att skapa ett bättre företagsklimat. Det handlar exempelvis om förbättrade kommunikationer, mer flexibelt strandskydd, förändringar i företagsbeskattningen, utvidgat RUT-avdrag, minskat krångel för företagare och digital infrastruktur i hela landet. Om hela ska växa behövs fler jobb. Fler jobb i växande företag innebär ökade skatteintäkter, som i sin tur kan finansiera vår gemensamma välfärd. behöver därför en företagsvänlig politik, och det uppnås inte genom höjda skatter på jobb och företagande. I stället behövs regelförenklingar och ett företagsvänligt klimat. Det ska vara lätt att göra rätt, och det ska vara enkelt att driva eget. Dessutom behöver entreprenörskap löpa som en röd tråd genom hela utbildningssystemet. Ett av de främsta hindren för expansion och nyanställning är svårigheten att få finansiering. Över hälften av alla småföretagare anser att det är ganska eller mycket svårt att få extern finansiering till löpande verksamhet och investeringar. Ett fungerande finansieringssystem för små och medelstora företag som står inför en expansion skapar både jobb, tillväxt och ökade intäkter till vår gemensamma välfärd. Det är precis det som landsbygden behöver. För att hela ska kunna växa behövs också en god infrastruktur. Strategiskt viktig infrastruktur måste prioriteras och utvecklas för att hänga med både invånare och näringsliv och näringslivets behov. Fungerande kommunikationer är viktiga för jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Därför krävs fortsatta investeringar i järnväg, väg och annan infrastruktur. Vi behöver ett hållbart för människa, djur och natur – från jord till bord. Jordbruket ger både jobb, mat och biologisk mångfald. Fler människor i världen får bra mat med hjälp av marknadskrafter, frihandel och hållbar produktion. I vill vi att hela landets utvecklingskraft ska tas till vara. Jordbruksföretag är viktiga för en levande landsbygd, för arbetstillfällen, för den biologiska mångfalden och för att vi ska ha bra mat på bordet. Vi måste också värna äganderätten. Miljö- och naturvårdsinsatser ska genomföras i god dialog med markägare som förvaltat och skött sin skog och jord genom många generationer. är mer än ett fåtal storstäder. Det ska vara möjligt att bo och arbeta var man vill och ha tillgång till en fungerande och grundläggande samhällsservice på rimligt avstånd. Detta gäller såväl myndigheter som och kommersiell service. Alla ska kunna leva som man vill, var man vill. 188 (MP): presenterades en glad nyhet. publicerade ny statistik som visar att klimatutsläppen nu minskar i . Klimatskatterna är grunden för att vi i har en så effektiv klimatpolitik. Men klimatskatterna och bensinskatten är omdiskuterade, inte minst lyfts de upp av några i den här debatten. Jag vill därför ta upp frågan om bensinskattens geografiska fördelningseffekter, där har gett mig ett underlag. har föreslagit en sänkning av klimatskatten på bensin med l krona. Det ger sammanlagt . av dessa 2 miljarder skulle tillfalla glesbygden. skulle gå till storstäderna. Fördelningsmässigt i landet går av pengarna till , till och till . Vi måste minska klimatutsläppen från trafiken . Jag kan sätta hela min politiska trovärdighet på ett faktum: Det är helt omöjligt att klara det utan ekonomiska styrmedel. Men klimatskatterna hotas. Moderatledaren lade huvudet på sned och sa att det här drabbar landsbygden. har fel: Det drabbar framför allt storstäderna. Det skulle vara en klen tröst för landsbygden att få billigare bränslekostnad på bekostnad av att det framför allt gynnar bilresandet i storstäderna. Vi behöver helt enkelt en mycket bättre och mer träffsäker landsbygdspolitik än så. vill jag framhålla att bilen behövs på landsbygden. Just därför behöver vi lägga större satsningar på utbyggnad av fossilfria drivmedel och elektrifiering av fordon på landsbygden. Fordonen som rullar på landsbygden är i genomsnitt äldre och mer bensinslukande. Målbilden måste därför vara att landsbygden moderniseras mycket snabbare, eftersom bilarna behövs där och tunnelbana inte är ett alternativ. Regeringen presenterade ett omställningsstöd som innebär att alla privatpersoner ska kunna söka pengar för att ställa om sin bensinbil till etanol- eller biogasdrift. Det är ett steg i rätt riktning. Klimatklivet ger också bredare tillgång till fossilfria drivmedel runt om i hela landet. Hela landet ska växa. Det ska gå att leva, bo och arbeta i hela . Och jag vill ge uttrycket en tvist: Det ska gå att leva, bo och arbeta för klimatomställning i hela landet. Vi behöver också landsbygdsbornas insatser mot klimatförändringarna, och det ska vara ekonomiskt hållbart för dem att vara med. Det ska gå att leva fossilfritt även där tunnelbanan inte går. Ett första steg är den kompensation som görs i statsbudgeten för de höjda klimatskatterna. Det är en skattesänkning för personer i glesbygden på . Solidaritet är ett ord som finns i . ska bli en fossilfri välfärdsnation. Kan jag ta tåget från till kan någon annan i ta bilen till sitt jobb. Vi måste nå klimatmålen tillsammans. Omställningen går mycket snabbare när vi samverkar. Investeringar för tillväxt och sysselsättning är viktiga för klimatomställningen. De prioriteringar som finns inom strukturfonderna kring övergången till en koldioxidsnål ekonomi är oerhört viktiga. Inför nästa programperiod är det väsentligt att fortsätter att prioritera klimatomställningen i det regionala tillväxtarbetet. Satsningarna måste också i större utsträckning kunna styras just till landsbygden. Landsbygden är motorn i politik för den gröna omställningen. Vi vill se en stark utveckling av landsbygden. Utanför storstäderna finns ett stort utrymme för en modern och hållbar livsstil. För framtidens landsbygd anser att vi måste  investera för att minska regionala skillnader och förbättra möjligheterna att bo, arbeta och leva  utveckla landsbygdens roll som motor för den gröna omställningen, med fokus på mat, energi, natur och resurshushållning  satsa på goda kommunikationer  investera i digitalisering och bredbandsutveckling. Det finns uppror. Det finns väldigt många människor runt om i hela landet som engagerar sig för landsbygden. Det finns också starka röster som visar på något ännu mer kraftfullt: landsbyggarna. Leader skriver i : ”Det finns jobb, en enorm drivkraft och – i motsats till mediebilden – många starka företag som hungrar efter kompetent arbetskraft. Och i när många känner sig allt mer pressade, finns här något som blir allt viktigare: tid.” ”Det är hög tid att göra upp med staden som norm”, skriver man också. ”Vi vill se fler attitydsatsningar, med mer resurser och samordning, för att förstärka den positiva bilden av landsbygden och få fler att välja en modern, hållbar livsstil som får hela att leva.” Det finns också anledning att lyfta upp initiativet visar världen vägen. De säger i en intervju i : Vi hade en partiledardebatt i tv , och en av frågorna var vad en levande landsbygd får kosta. Det skulle egentligen ha hetat: Har vi råd med växande städer? De fortsätter: På kort sikt kan höjda bensinpriser bli jobbigt för oss, men på lång sikt kan det vara bra för landsbygden. Man tänker exempelvis till om var man handlar, och den lokala butiken kan stärkas. De som står bakom initiativet är själva företagare och livsmedelsproducenter och inser att höjda bensinpriser kan drabba dem ekonomiskt, men de ser också fördelarna och att en viss del av deras produktion skulle kunna stärkas. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. Sedan skulle jag vilja önska god jul och gott nytt år. Till vill jag säga att vi måste prata lite mer om de statliga myndigheterna ute i landet. Jag besökte SGU i och har en hel del förslag och idéer om hur arbetet skulle kunna förstärkas. 189 (V) replik: Jag ska erkänna att jag nu gör en fuling. Jag glömde att önska god jul och gott nytt år till mina kollegor, så jag tänkte att jag hade chansen fortfarande. Till kansliet, fru talmannen, mina kollegor och personalen på vårt eget kansli önskar jag riktigt fina och härliga dagar. 190 (MP) replik: 191 (SD) replik: Den föregående repliken var jag inte beredd på. Den blev lite kort. För oss som har barn är det fundamentalt att man inte korrigerar barns beteende genom att först bestraffa utan att man först erbjuder ett alternativ. Om barnen inte följer de goda alternativen är det först därefter som det får en konsekvens i form av en bestraffning. Jag tycker att det vore tacknämligt om man tänkte så även inom politiken och inte bestraffade folk i landsbygd utan att först erbjuda dem ett realistiskt alternativ. Min fråga är alltså: Hur ser ledamoten på att bestraffa landsbygdsbor som inte har något vettigt alternativ till egen bil? 192 (MP) replik: Tack för frågan, ! Jag skulle aldrig drömma om att se på landsbygdsborna i som om de vore barn. Det finns naturligtvis barn på landsbygden, men det är ju vuxna människor som kör och äger bil. Jag menar att regeringens och politik på klimatområdet är väldigt differentierad. Vi jobbar på flera olika sätt. Det handlar inte om bestraffning, utan det handlar om att skapa möjligheter. Den viktigaste och mest effektiva satsningen när det gäller bilen är Bränslebytet, som handlar om att fasa in mer fossilfria drivmedel i bränslena. Det gör att alla i hela , oavsett vad man kör för bensin- eller dieselbil, är med och bidrar till klimatomställningen. Det är den mest effektiva satsning som görs i . 193 (SD) replik: Tack, ledamoten, för svaret! Mitt exempel handlar om barn men är tillämpbart även på vuxna. Det handlar om hur man vill få folk att ändra beteendemönster. Visst finns det alternativa drivmedel, men det är ännu inte realistiskt att implementera dem i bygder med väldigt långa avstånd, kallt klimat och så vidare. Man kan inte kräva att folk ska köpa dyra elbilar, som kanske inte fyller deras transportbehov. Det kan ses som ytterligare en pålaga som läggs till alla de pålagor som redan lagts på folk i glesbygd. Hur ser ledamoten på detta? 194 (MP) replik: Jag ser det som självklart att vi måste skapa förutsättningar för alla i hela att vara med och bidra till ett fossilfritt . Det handlar inte över huvud taget om att tvinga någon att köpa någon viss bil, utan det handlar om att man ska kunna vara med och köpa en biogasbil, en elbil eller något annat fordon även om man bor i eller eller någon annanstans i . Jag tycker att det är oerhört viktigt att se hela arbetet med att ändra beteendemönster inte som något som trycks på enskilda människor utan som något som handlar om vad vi gör tillsammans. Jag nämnde i mitt anförande att vi från sida ser solidaritet som ett viktigt begrepp. Jag ser det som viktigt att om jag, som bor i stan, kan bidra kan den som bor på landsbygden fortsätta att köra bil. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: med anledning av prop. 2019/20:47 Skatt på plastbärkassar 2019/20:3447 av m.fl. (M) 2019/20:3448 av m.fl. (SD) § 14 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2019/20:203 Möjligheten att upphandla flyglinjer av (KD) till infrastrukturminister (S) 2019/20:204 angreppskrig i Rojava av Amineh Kakabaveh (-) till utrikesminister (S) 2019/20:205 Politiska fångar i av Amineh Kakabaveh (-) till utrikesminister (S) 2019/20:206 Svarttaxi av i (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:207 Översyn av skattelagstiftningen av Per Åsling (C) till finansminister (S) § 15 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2019/20:612 Försvarets skolflygplan av (M) till försvarsminister (S) 2019/20:613 Våldsamt bemötande av folkliga protester i av Amineh Kakabaveh (-) till utrikesminister (S) 2019/20:614 Varje människas rätt till sin sexualitet av (L) till socialminister (S) 2019/20:615 Siken och EU-regler av (KD) till statsrådet (S) 2019/20:616 Otydliga uppgifter om stoppad elexport av (M) till statsrådet (S) 2019/20:617 Hemligstämpling av svenska valresultat av (L) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:618 Kommunernas ansvar för krisberedskap och totalförsvar av (M) till statsrådet (S) 2019/20:619 Utsläpp av kväveoxid från dieselbilar av (V) till infrastrukturminister (S) 2019/20:620 Trängselskatt av (SD) till finansminister (S) 2019/20:621 En avveckling av trängselskatten av (SD) till finansminister (S) 2019/20:622 Palestinier i av (S) till utrikesminister (S) § 16 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2019/20:482 Säpos verksamhet av Boriana (M) till statsrådet (S) 2019/20:506 Situationen i Xinjiang av (M) till utrikesminister (S) 2019/20:508 Information mellan myndigheter av (KD) till statsrådet (S) 2019/20:511 Civilsamhällets roll i integrationsarbetet av (S) till arbetsmarknadsminister (S) 2019/20:512 Effektivare brottsuppklaring av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:520 Konsumentskydd vid köp av finansiella tjänster av (SD) till statsrådet (MP) 2019/20:526 Myndigheters säkerhetsrutiner av (M) till försvarsminister (S) 2019/20:514 Försvarsmaktens utrustning för kvinnor av (M) till försvarsminister (S) 2019/20:515 Samverkan mellan och Försvarsdepartementet av (SD) till utrikesminister (S) 2019/20:522 Arbetet i det av (M) till statsminister (S) 2019/20:517 Regeringens hantering av vårdmomsen av (M) till finansminister (S) 2019/20:519 Fordonsskatten på husbilar av Per Schöldberg (C) till finansminister (S) 2019/20:521 män av (C) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:525 Boende för gymnasielagselever av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:523 Protesterna mot regimen i av (M) till utrikesminister (S) 2019/20:524 Kost och hälsa i den nya kursplanen av (M) till utbildningsminister (S) 2019/20:527 Bloddonation av (V) till socialminister (S) 2019/20:528 Antalet säkerhetshotande individer i av (M) till statsrådet (S) 2019/20:529 Konferens om framtid av (M) till statsrådet (S) 2019/20:530 Kärnkraftverket i Astraviec av (M) till utrikesminister (S) 2019/20:531 Renägares förluster på grund av rovdjursangrepp av (M) till miljö- och klimatminister (MP) 2019/20:533 Konkurrensvillkoren för svenska mikrobryggerier av (M) till finansminister (S) 2019/20:532 En primärvårdsreform av (M) till socialminister (S) 2019/20:535 Bristande passagerarsäkerhet hos Uber av (V) till infrastrukturminister (S) 2019/20:534 Bilaterala politiska samtal med av (L) till utrikesminister (S) 2019/20:536 samordningsnummer av (M) till infrastrukturminister (S) 2019/20:537 Utökade möjligheter till vuxenadoption av (L) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:539 handläggningstid av (SD) till finansminister (S) 2019/20:540 Utflyttning av mönstring av (V) till försvarsminister (S) 2019/20:541 Betalningsrutiner på av (M) till statsrådet (S) 2019/20:542 Ökad jakt på skarv av (M) till statsrådet (S) 2019/20:543 Andelstal för medlemmar i samfälligheter och vägsamfälligheter av (C) till justitie- och migrationsminister (S) § 17 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till ajourneringen , av andre vice talmannen därefter till ajourneringen , av tredje vice talmannen därefter till och med § 11 anf. 169 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Meddelande om återrapportering från Europeiska rådets möte § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 4 Ärenden för hänvisning till utskott § 5 Ärenden för bordläggning betänkande 2019/20:TU1 1 (V) 2 (M) 3 (V) replik 4 (M) replik 5 (V) replik 6 (M) replik 7 (S) replik 8 (M) replik 9 (S) replik 10 (M) replik 11 (MP) replik 12 (M) replik 13 (MP) replik 14 (M) replik 15 (SD) 16 (S) replik 17 (SD) replik 18 (S) replik 19 (SD) replik 20 (MP) replik 21 (SD) replik 22 (MP) replik 23 (SD) replik 24 (KD) 26 (V) replik 27 (KD) replik 28 (V) replik 29 (KD) replik 30 (S) 31 (SD) replik 32 (S) replik 33 (SD) replik 34 (S) replik 35 (C) 36 (L) 37 (MP) 38 (V) replik 39 (MP) replik 40 (V) replik 41 (MP) replik (forts. § 8) 43 (M) 44 Näringsminister (S) 45 (M) 46 Näringsminister (S) Nedläggning av hjälplinje för personer med psykisk ohälsa 47 (SD) 48 Socialminister (S) 49 (SD) 50 Socialminister (S) 51 PER ÅSLING (C) 52 Näringsminister (S) 53 PER ÅSLING (C) 54 Näringsminister (S) 55 (V) 56 Socialminister (S) 57 (V) 58 Socialminister (S) Följderna av stängningen av 59 (KD) 60 Näringsminister (S) 61 (KD) 62 Näringsminister (S) Ökat antal privata sjukförsäkringar 63 (L) 64 Socialminister (S) 65 (L) 66 Socialminister (S) 67 (S) 68 Näringsminister (S) 69 (S) 70 Näringsminister (S) avverkning av skogar med höga naturvärden 71 (MP) 72 Näringsminister (S) 73 (MP) 74 Näringsminister (S) Mord på europeiska grävande journalister 75 HANS (M) 76 Utrikesminister (S) 77 (SD) 78 Socialminister (S) 79 (C) 80 Socialminister (S) Regeringens syn på utvecklingen i 81 (V) 82 Utrikesminister (S) 83 (KD) 84 Statsrådet (MP) 85 Näringsminister (S) Det svenska biståndet till 86 (S) 87 Statsrådet (MP) Svenskt stöd för sanktioner mot 88 (M) 89 Utrikesminister (S) 90 (SD) 91 Näringsminister (S) Förhandlingarna om tilläggsavtal till havsrättskonventionen 92 (V) 93 Utrikesminister (S) Lagförslag om andning och sondmatning 94 (KD) 95 Socialminister (S) 96 (S) 97 Utrikesminister (S) Oanmälda hembesök hos socialbidragstagare 98 (M) 99 Socialminister (S) Kartläggning av människorättsbrott i 100 AMINEH KAKABAVEH (-) 101 Utrikesminister (S) Framtiden för nätbaserad vård 102 (S) 103 Socialminister (S) Barn som drabbas av våld i nära relationer 104 KOPPARKLINT (M) 105 Socialminister (S) 106 (S) 107 Utrikesminister (S) § 8 (forts. från § 6) Kommunikationer (forts. TU1) 108 Infrastrukturminister (S) 109 (KD) replik 110 Infrastrukturminister (S) replik 111 (KD) replik 112 Infrastrukturminister (S) replik 113 (V) replik 114 Infrastrukturminister (S) replik 115 (V) replik 116 Infrastrukturminister (S) replik 117 (M) replik 118 Infrastrukturminister (S) replik 119 (M) replik 120 Infrastrukturminister (S) replik 121 (SD) replik 122 Infrastrukturminister (S) replik 123 (SD) replik 124 Infrastrukturminister (S) replik 125 (M) 126 (S) replik 127 (M) replik 128 (S) replik 129 (M) replik 130 (MP) replik 131 (M) replik 132 (MP) replik 133 (M) replik (Beslut fattades under § 10.) § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats FöU1 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap NU3 Utgiftsområde 21 Energi § 10 Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer § 11 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2019/20:MJU2 135 (M) 136 (S) replik 137 (M) replik 138 (S) replik 139 (M) replik 140 (MP) replik 141 (M) replik 142 (MP) replik 143 (M) replik 144 TREDJE VICE TALMANNEN 145 (SD) 146 (MP) replik 147 (SD) replik 148 (MP) replik 149 (SD) replik 150 (KD) 151 (C) 152 (S) 153 (M) replik 154 (S) replik 155 (M) replik 156 (S) replik 157 (L) 158 (MP) 159 (M) replik 160 (MP) replik 161 (M) replik 162 (MP) replik 163 (KD) replik 164 (MP) replik 165 (KD) replik 166 (MP) replik 167 (M) 168 (SD) 169 (S) 170 FÖRSTE VICE TALMANNEN 171 (M) replik 172 (S) replik 173 (M) replik 174 (S) replik 175 (MP) 176 (MP) (Beslut skulle fattas .) § 12 Regional tillväxt betänkande 2019/20:NU2 177 (M) 178 (SD) 179 (V) 180 (KD) 181 (S) 182 (M) replik 183 (S) replik 184 (M) replik 185 (S) replik 186 (C) 187 (L) 188 (MP) 189 (V) replik 190 (MP) replik 191 (SD) replik 192 (MP) replik 193 (SD) replik 194 (MP) replik (Beslut skulle fattas .) § 14 Anmälan om interpellationer § 15 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 16 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 17 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2020