prot · H60985 · 2019-05-03 00:00:00 — De fanns där då också, och man gjorde olika avvägningar både vad gäller hur stora fartygen skulle vara och vad gäller hur stor andel som skulle vara i internationell trafik. Det var alltså med öppna ögon som – moderater och socialdemokrater – fattade beslut om det system som vi har , och om det inte händer något dramatiskt i omvärlden skulle jag nog ändå förespråka att man avvaktar lite innan man gör en förändring. Förändringar i omvärlden pekar dock också på det som inte är oproblematiskt inom den här branschen och andra branscher, nämligen att man riskerar att ha ett race to the bottom när det gäller skattenivåerna i olika branscher. Från svensk sida brukar vi inte vilja vara ledande i ett race to the bottom vad gäller skattenivåer och möjligheter att ta ut skatt, utan vi vill avvakta och se lite vad som händer i andra länder. Skatteintäkterna är nämligen centrala för att vi ska kunna finansiera förskolor, skolor, sjukvård, äldreboende, polis, försvar och mycket annat. 94 (M): Tack för svaret, ! Jag håller med; som moderat är jag den förste att säga att vi inte ska ta ut mer skatt av medborgarna än absolut nödvändigt. Det är jag alltså helt med på. Det är naturligtvis viktigt att sjöfarten ges de förutsättningar den behöver, och här kommer det onekligen också in att man får titta på helheten. Vi har tonnageskatten, farledsavgifter och lotsavgifter, och vi har arbetsmiljö och frågor som rör till exempel beskattning av sjömän. tog jag bara tonnageskatten för sig, men jag kan säkert diskutera även de andra frågorna med . De hör nämligen ihop. Svensk sjöfart påverkas av väldigt många faktorer, och tonnageskatten är en av dem. Vi har samma mål: Vi vill se en levande och konkurrenskraftig svensk sjöfart, och vi vill att fler fartyg ska få svensk flagg. Det är inte så att vi ska ha ett race to the bottom, men får vi inte vara så pass försiktiga och sitta så pass stilla i båten – för att ta till fartygsknep – att vi inte vågar göra förändringar när vi riskerar att rederier börjar tveka inför att flagga in skepp till . har vi en positiv inflaggning på 15 fartyg – från 85 till 100 – vilket är glädjande och något som jag tror att alla partier i riksdag är glada för. Men vi måste se vad som kommer framgent, och jag tror att det är viktigt att vi ligger i framkant. Jag kommer att följa frågan vidare. 95 Finansminister (S): Jag är glad att det i finns ett brett stöd för att vi ska ha en stark svensk sjöfart. Det är viktigt för som exportnation att vi har en stark sjöfart. Det är även viktigt för att vi ska kunna nå våra klimatmål; det är ju mycket mer klimatsmart att transportera gods via sjöfarten än via till exempel lastbil. Här finns det alltså mycket som vi behöver arbeta med för att säkerställa att vi har en bra svensk sjöfart och att den har konkurrenskraftiga villkor internationellt. Sjöfarten är skattemässigt gynnad på en rad olika sätt jämfört med andra branscher, också för att den befinner sig i en hård internationell konkurrens. är det viktigt att vi är vaksamma; vi vill inte att ska leda ett race to the bottom internationellt vad gäller att sänka skatter och på så sätt försvåra inte bara utan också andra staters möjligheter att finansiera viktiga verksamheter som vi behöver finansiera tillsammans. Tack så mycket för interpellationen! Jag önskar en trevlig helg. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2018/19:191 om skatteregler för ideella verksamheter 96 Finansminister (S): har frågat mig om regeringen avser att agera för att de förmånliga regler som gäller för idrotten också ska gälla för andra ideella föreningar. De ideella organisationernas engagemang är en viktig del för möjligheten till friluftsliv. Ett led i arbetet med att nå målen för friluftspolitiken är därför att stärka friluftsorganisationerna. Även för andra allmännyttiga organisationer är det centralt att förutsättningarna för dessa verksamheter är goda. Friluftsorganisationerna bidrar till ökad motion, bättre folkhälsa och ökat välbefinnande. I likhet med andra ideella organisationer med allmännyttiga ändamål är de viktiga mötesplatser och kontaktytor för människor. Själva föreningsarbetet – att enskilda frivilligt och oftast mot låg eller ingen ersättning arbetar tillsammans för ett allmännyttigt ändamål – har dessutom i sig ett stort värde. Ideella insatser av det slaget är mycket positiva. En allmännyttig ideell förening med ändamål att främja idrott är undantagen från att betala arbetsgivaravgifter på ersättning till en idrottsutövare om ersättningen inte har uppgått till ett halvt prisbasbelopp. Detta undantag från att betala arbetsgivaravgifter är förenat med olika gränsdragningar. Gränsdragningarna hanteras genom rättstillämpningen. Om en utvidgning av undantaget skulle göras är det inte givet att alla frågor och den osäkerhet som handlar om vilka organisationer som omfattas eller vilka ersättningar som undantaget kan tillämpas på försvinner. Det kan i stället, vilket framstår som mycket sannolikt, uppstå nya gränsdragningar. 97 (KD): I det civila samhället, i föreningslivet och i de ideella organisationerna läggs grunden för demokratin. kan det låta som att det som pågår i civilsamhället bara är en fritidsaktivitet – ett sidospår till allt som sker inom det offentliga eller i det privata – men föreningslivet är väldigt mycket viktigare än så. I föreningslivet lär vi oss att lyssna på andra. Vi lär oss medmänsklighet, och vi lär oss att kompromissa. Vi lär oss det som är grunderna för demokratin. Dessutom är det inte sällan så att en positiv förebild i en förening kan vara det som får unga människor att hamna på rätt bana i livet. Vi vet också att gemenskap i sig är positivt för människor. Ofrivillig ensamhet kostar samhället stora belopp . Därför är civilsamhällets förutsättningar i allra högsta grad en fråga för riksdag och regering. Det är just förutsättningarna för civilsamhället som denna interpellation handlar om. Bakgrunden är att idrottsföreningar har förmånliga skatteregler. Dessa innebär att föreningen inte behöver betala arbetsgivaravgifter för idrottsutövare, tränare eller tävlingsfunktionärer så länge ersättningen understiger ett halvt prisbasbelopp. Denna regel kallas ibland halva basbelopp-regeln. Detta undantag betyder väldigt mycket för idrotten. Det skapar förutsättningar för allt det goda som jag precis beskrev. Samma regelverk borde gälla för andra ideella organisationer. I min interpellation exemplifierade jag med organisationerna i Svenskt Friluftsliv, där skillnaden i regelverk förmodligen blir allra mest konstig. Dessa organisationer, som precis som idrotten samlar massvis av människor och som precis som idrotten bidrar till att vi rör på oss, till att vi får en gemenskap och till att vi lär oss demokratins grunder, får inte tillämpa de regler för arbetsgivaravgifter som idrottsorganisationer får tillämpa. Det är tolkning av lagen. Här behöver lagen ändras. Det har försökt att få till stånd genom motioner till . Jag blev lite förundrad av finansministerns svar. Min fråga var om regeringen avser att agera för att de förmånliga regler som gäller idrotten också ska gälla andra ideella organisationer. Om detta sa finansministern egentligen ingenting. Däremot svarade finansministern att det inte är givet att alla frågetecken försvinner om en utvidgning av undantaget skulle göras. Jag får väl fråga så här i stället: Är regeringen beredd att tillsätta en utredning som kan titta på frågan och som kanske kan räta ut de frågetecken som oroar regeringen om hur halva basbelopp-regeln kan utvecklas? 98 Finansminister (S): Jag delar bild av vilken roll den ideella sektorn spelar i det svenska samhället. Det är en mötesplats. Man träffar människor med olika bakgrund. Det är ett ställe där ungdomar får förebilder. Det är ett ställe där man samlas och träffas, ofta med ett gemensamt intresse och ett gemensamt mål. Det skapar en otrolig styrka i vårt samhälle. Det är många människor som lägger otroligt mycket tid på att lära våra ungdomar inte bara att idrotta, att vara ute i naturen, att utöva kultur eller andra saker utan också att vara en del av denna gemenskap och att fostras in i demokratiska organisationer. Det är otroligt viktigt att lära sig till exempel hur ett årsmöte fungerar eller att ta uppdrag som kassör eller sekreterare i en liten klubb. Det betyder mycket för den demokratiska skolningen. Med detta sagt finns det ju ett undantag just vad gäller idrottsutövning. Syftet med det tror jag inte framför allt är att förbättra den demokratiska skolningen utan att skattemässigt gynna idrottsutövande. Som med alla undantag i skattelagstiftningen blir det gränsdragningsproblem, och här finns det uppenbara gränsdragningsproblem. Till exempel har i en dom fått rätt till denna reduktion; har däremot inte fått det. Efter att ha jobbat med skattefrågor vet jag att det blir gränsdragningsproblem varje gång man gör denna typ av undantag. Om man skulle flytta denna gräns och hitta någon lämplig formulering i lagstiftningen skulle man snabbt få ett nytt gränsdragningsproblem. Hur är det till exempel med dem som lajvar, utövar trädgårdsodling eller spelar schack? Hur är det med olika former av dataspelsföreningar? Då sitter man i stället med nya gränsdragningsproblem. Från mitt perspektiv är det viktigt att detta är en sektor som har goda villkor generellt. Det kan göras på många andra sätt än genom att utvidga ett skatteundantag. Till exempel fördubblade vi nästan anslagen till friluftsorganisationerna under den förra mandatperioden. 99 (KD): Jag sa tidigare att jag blev lite förundrad över finansministerns svar. Det är uppenbart att vi delar väldigt mycket av synen på civilsamhället och på de ideella organisationerna. Även om huvudsyftet med idrotten kanske inte är att fostra oss i demokrati är detta en väldigt viktig bieffekt av ett engagemang i en idrottsförening. Min förundran har tyvärr inte lagt sig. Finansministern säger att det inte är givet att alla frågetecken försvinner om en utvidgning av undantaget skulle göras. Jag inbillar mig heller inte att en utvidgning inte skulle kunna leda till framtida gränsdragningsproblem. Det är nog få förändringar i något system som inte innebär någon form av gränsdragningsproblem. Det finns ett väldigt enkelt sätt att undvika gränsdragningsproblem, och det är att inte göra någonting alls. Då slipper man gränsdragningar. Och det verkar vara just att inte göra någonting alls, åtminstone åt skatteförutsättningarna, som är regeringens linje i den här frågan. Det är åtminstone någon typ av svar. Det här bekymrar mig, och jag är faktiskt övertygad om att det också bekymrar de organisationer i föreningslivet som berörs. Inte minst är ju detta en skevhet som blir väldigt konstig gentemot många av Svenskt Friluftslivs organisationer, precis som finansministern var inne på och som jag också nämnde tidigare. Jag vill att samtliga ideella organisationer ska omfattas, men Svenskt Friluftslivs organisationer står ju precis som organisationer för fysisk aktivitet. Det borde vara en förhållandevis enkel avgränsning att göra, om man nu vill avgränsa reglerna till att bara gälla vissa typer av ideella organisationer. Dessutom omfattades organisationerna i Svenskt Friluftsliv av halva basbelopp-regeln när den kom till . Då hanterades bidraget till dessa organisationer av , men efter att politiken flyttat bort bidragsgivningen från omfattas inte längre alla dessa organisationer av reglerna. I Svenskt Friluftslivs fall skulle det alltså i praktiken innebära en återställare till det gamla, mer förmånliga regelverket om de fick omfattas av undantaget. Jag vill vara konstruktiv, fru talman, och ser ju att ett steg i rätt riktning är bättre än inget steg alls. Om finansministern inte är beredd att titta på detta brett undrar jag ändå om hon skulle kunna tänka sig en mindre utvidgning, som åtminstone innebär att friluftslivsorganisationerna omfattas av detta undantag. 100 Finansminister (S): Att stödja friluftsorganisationerna är ingenting som jag som finansminister har problem med över huvud taget. Däremot är jag inte säker på att just det här skatteundantaget är det allra bästa sättet att stödja organisationerna. Vi visade ju under förra mandatperioden vår stora vilja att göra det genom att nästan fördubbla anslagen till de här organisationerna. Men att just gå på det här undantaget var inte den väg som vi bedömde var det bästa sättet att stödja organisationerna på. Om man uppfattar att rättsläget är konstigt eller oklart finns det naturligtvis möjligheter att driva fram fler fall till rättslig prövning, eftersom det, precis som vi ju båda ser, här finns uppenbara gränsdragningsproblem. Något som är viktigt att ha med sig när det gäller det här undantaget är att om man inte betalar arbetsgivaravgifter får inte de som arbetar i de här organisationerna, till exempel domare som kan döma i många olika föreningar, de förmåner som kommer med att man betalar arbetsgivaravgifter, till exempel pensionspoäng. För enskilda individer, till exempel domare som dömer i väldigt många matcher, kan det handla om ganska stora belopp som de inte kommer att få någon pension för när det är dags att gå i pension. Det är också viktigt att ha med sig när man tittar på det här undantaget. 101 (KD): Det är just därför som undantaget är begränsat till inkomster upp till ett halvt prisbasbelopp. Det är rätt små summor som det handlar om. Jag har i den här debatten försökt peka på föreningslivets och civilsamhällets stora bidrag till det svenska samhället. Det är ett bidrag som föreningslivet har stått för . Ända nykterhetsrörelse, arbetarrörelse och frikyrka har det civila samhället bidragit till att göra till ett bättre, mer demokratiskt och medmänskligt land där vi lyssnar på, pratar och umgås med varandra. Jag är glad att finansministern verkar dela den bilden; det är jag övertygad om att hon gör. Men jag tycker ändå att det är problematiskt att finansministern inte vill se över de regelverk som så uppenbart missgynnar vissa typer av ideella organisationer och som slår så konstigt mot vissa typer av ideella organisationer när de dessutom i grunden har samma syfte, både att vi ska röra mer på oss och det större demokratiska syftet. Det ser jag som problematiskt, fru talman. 102 Finansminister (S): Tack, , för interpellationen! Villkoren för våra ideella organisationer är en viktig fråga, och regeringen har på en lång rad olika sätt stöttat den ideella verksamheten i . Det handlar bland annat om ökade tillskott till friluftsverksamhet men också till idrottsrörelsen, där vi under förra mandatperioden gjorde stora tillskott. Att utöva verksamhet i ideella föreningar är någonting som är fostrande, skolande och roligt och skapar gemenskap och sammanhållning i samhället, precis det som gör till ett så fantastiskt land som det är. Sedan är jag inte säker på att just ett utvidgat undantag är det bästa sättet att stötta den här verksamheten. Men det finns många andra sätt som jag gärna vill stötta verksamheten på, vilket jag också visade i praktisk politik under förra mandatperioden. Halva prisbasbeloppet gäller per förening, så domare som dömer i väldigt många olika matcher under en säsong kan komma upp i ganska betydande belopp som de inte får några pensionspoäng för. Det är klart att det kan bli problematiskt för en del individer. Det är som sagt viktigt att vi är många som står upp för den ideella sektorn, inte minst för friluftslivet. Jag är själv en stor friluftsentusiast och tillbringar all ledig tid antingen i kajaken, på skridskorna, på skidorna eller på vandringsleden. Det finns fantastiskt mycket svensk natur, så jag hoppas att så många som möjligt tar tillfället i akt att njuta av den. Dessutom är det ju gratis. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 15 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2018/19:216 Förebyggande åtgärder mot vattenbrist och torka av (M) till statsrådet (S) 2018/19:217 Feministisk utrikespolitik och hbtq av (SD) till utrikesminister (S) 2018/19:218 Rapporterna om flyget av (C) till infrastrukturminister (S) 2018/19:219 Förändring av av (V) till statsrådet (S) § 16 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2018/19:599 och handel med av (V) till statsrådet (S) 2018/19:600 Nationell dag för att minnas seyfos offer av (SD) till utrikesminister (S) 2018/19:601 Religiös påverkan på utbildningen av (SD) till utbildningsminister (S) 2018/19:602 Försvarsmaktens arbete med säkerhetsprövningar av (SD) till försvarsminister (S) 2018/19:603 Nya regler för skytteverksamhet av (M) till statsrådet (S) 2018/19:604 Indraget medborgarskap för grova brott av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) § 17 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2018/19:550 Tillgång till gynekologisk vård av (S) till socialminister (S) 2018/19:548 Ökat kinesiskt industrispionage av (M) till statsrådet (S) 2018/19:552 Arbetsmiljön på Kumlaanstalten av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:553 hungerstrejk av (V) till utrikesminister (S) 2018/19:554 Medicintekniska produkter av Acko Ankarberg (KD) till socialminister (S) 2018/19:555 Stämpelskatt av (C) till finansminister (S) 2018/19:549 Beslutet om svenskt deltagande i EU-stridsgrupp av (M) till försvarsminister (S) 2018/19:557 utlämning av handlingar av (M) till utrikesminister (S) 2018/19:556 Oberoende utredning av kampanj till av (M) till utrikesminister (S) 2018/19:558 Barnmorskor och läkare på ungdomsmottagningar av (S) till socialminister (S) 2018/19:559 Trygghet och studiero för elever av (L) till utbildningsminister (S) 2018/19:561 Utredning om grundlagsändring i fråga om deltagande i terroristorganisation av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:562 Skjutningar och sprängningar i gängkriminella miljöer av (M) till statsrådet (S) 2018/19:563 Mottagandet av barn som befinner sig i läger i av (V) till socialminister (S) 2018/19:564 Förvarsplatser på Kumla av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:566 Barns och ungas psykiska hälsa av (S) till utbildningsminister (S) 2018/19:569 IS-terrorister inför rätta i av (SD) till utrikesminister (S) 2018/19:567 Rätten till sterilisering av (S) till socialminister (S) 2018/19:568 Bonus–malus av (C) till finansminister (S) 2018/19:571 Resurserna till av (SD) till arbetsmarknadsminister (S) 2018/19:570 Jakt med löshund som kulturarv av (SD) till kultur- och demokratiminister (MP) 2018/19:572 Folkmordet i dåvarande av (V) till utrikesminister (S) 2018/19:575 Upprättelse efter folkmordet mot armenier av (SD) till utrikesminister (S) § 18 Kammaren åtskildes . av förste vice talmannen från dess början till och med § 9 anf. 61 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Aktuell debatt om Arbetsförmedlingens organisationsförändring 1 (V) 2 Arbetsmarknadsminister (S) 3 (M) 4 (SD) 5 (C) 6 (V) 7 (KD) 8 GULAN AVCI (L) 9 (MP) 10 Arbetsmarknadsminister (S) 11 (M) replik 12 Arbetsmarknadsminister (S) replik 13 (M) replik 14 Arbetsmarknadsminister (S) replik 15 (V) replik 16 Arbetsmarknadsminister (S) replik 17 (V) replik 18 Arbetsmarknadsminister (S) replik 19 (KD) replik 20 Arbetsmarknadsminister (S) replik 21 (KD) replik 22 Arbetsmarknadsminister (S) replik 23 (M) 24 (V) replik 25 (M) replik 26 (V) replik 27 (M) replik 28 (SD) 29 (C) 30 (V) replik 31 (C) replik 32 (V) replik 33 (C) replik 34 (V) 35 (C) replik 36 (V) replik 37 (C) replik 38 (V) replik 39 (KD) 40 (V) replik 41 (KD) replik 42 (V) replik 43 (KD) replik 44 GULAN AVCI (L) 45 (MP) 46 Arbetsmarknadsminister (S) § 2 Justering av protokoll § 3 Meddelande om aktuell debatt med anledning av Klimatpolitiska rådets rapport § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 5 Anmälan om granskningsrapport § 6 Ärenden för hänvisning till utskott § 7 Svar på interpellation 2018/19:193 om förhållningssätt till EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik 47 Försvarsminister (S) 48 (M) 49 Försvarsminister (S) 50 (M) 51 Försvarsminister (S) 52 (M) 53 Försvarsminister (S) § 8 Svar på interpellation 2018/19:164 om obligatorisk medling vid separation 54 Justitie- och migrationsminister (S) 55 (SD) 56 Justitie- och migrationsminister (S) 57 (SD) 58 Justitie- och migrationsminister (S) 59 (SD) 60 Justitie- och migrationsminister (S) § 9 Svar på interpellation 2018/19:195 om yrken som omfattas av blåljusutredningen 61 Justitie- och migrationsminister (S) 62 (SD) 63 Justitie- och migrationsminister (S) 64 (SD) 65 Justitie- och migrationsminister (S) 66 (SD) 67 Justitie- och migrationsminister (S) § 10 Svar på interpellation 2018/19:199 om behovet av en långsiktig migrationspolitik 68 Justitie- och migrationsminister (S) 69 (M) 70 Justitie- och migrationsminister (S) 71 (M) 72 Justitie- och migrationsminister (S) 73 (M) 74 Justitie- och migrationsminister (S) § 11 Svar på interpellation 2018/19:200 om konsekvenserna av gymnasielagen 75 Justitie- och migrationsminister (S) 76 (M) 77 Justitie- och migrationsminister (S) 78 (M) 79 Justitie- och migrationsminister (S) 80 (M) 81 Justitie- och migrationsminister (S) § 12 Svar på interpellation 2018/19:201 om kompetensutvisningar 82 Justitie- och migrationsminister (S) 83 (M) 84 Justitie- och migrationsminister (S) 85 (M) 86 Justitie- och migrationsminister (S) 87 (M) 88 Justitie- och migrationsminister (S) § 13 Svar på interpellation 2018/19:180 om tonnageskatten 89 Finansminister (S) 90 (M) 91 Finansminister (S) 92 (M) 93 Finansminister (S) 94 (M) 95 Finansminister (S) § 14 Svar på interpellation 2018/19:191 om skatteregler för ideella verksamheter 96 Finansminister (S) 97 (KD) 98 Finansminister (S) 99 (KD) 100 Finansminister (S) 101 (KD) 102 Finansminister (S) § 15 Anmälan om interpellationer § 16 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 17 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 18 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2019