prot · H60984 · 2019-05-02 00:00:00 — Ja, det sker för att vi moderater i civilutskottet krävde att vi skulle få möta bostadsministern för att diskutera hur vi ska kunna komma framåt i bostadsfrågan. har helt rätt i att vi alla behöver slakta våra heliga kor i bostadspolitiken. Ja, men det är just därför som vi behöver blocköverskridande bostadspolitiska samtal. säger att han hoppas att de kommer till. Det är ingen som kan bo i en förhoppning, fru talman. Man säger från regeringens sida att man hoppas detta. Ja, det är regeringen som äger frågan. Vi moderater har varit väldigt tydliga med att vi är beredda att gå in i blocköverskridande bostadspolitiska samtal och slakta en mängd heliga kor så länge vi kan hantera den svenska bostadsutmaningen långsiktigt och på djupet. Jag vill avsluta med en fråga till som handlar om det som hans partiledare, statsminister , sa i . Han fick en fråga om regeringens senaste amorteringskrav. Statsministern slår fast att han inte anser att det senaste amorteringskravet har inneburit att det har blivit en lägre andel unga låntagare. Det är naturligtvis ett extremt anmärkningsvärt uttalande, eftersom det är direkt fel. Då blir min fråga till : Delar du din partiledares, statsministers, inställning att det senaste amorteringskravet inte har inneburit att det blivit en lägre andel unga låntagare? Då kan jag säga att det faktamässigt är helt fel. 132 (S) replik: Du svarar själv på den frågan, , att det är felaktigt. Jag har inte de uppgifterna, så jag kan inte svara på frågan. När det gäller vad han svarade har jag inte läst protokollet, så jag tänker inte yttra mig i den frågan. Men jag har en fråga – du kan inte svara på den . Om du tar åt dig äran för mötet med bostadsministern undrar jag: Varför är du så missnöjd? Varför har du detta tonläge i talarstolen inför kommande möte? Om ni är så villiga att ha de blocköverskridande samtalen med bostadsministern och oss andra skulle ni kanske ha en viss ödmjukhet och säga: De här frågorna skulle vi gärna vilja diskutera med er. Så skulle ni kunna göra i stället för att stå och raljera i talarstolen och tala om den frånvarande bostadsministern. Jag tycker inte att det lyfter debatten i denna kammare – tyvärr. (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna talarna om att de ska tala via talmannen när de håller anföranden och inte till varandra.) (forts. § 15) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 13 Beslut om ärenden som slutdebatterats SoU15 Frågor om psykisk ohälsa Punkt 1 (Nationell strategi för området psykisk ohälsa) 2. res. 1 (M) 3. res. 2 (C, L) 4. res. 3 (V) Förberedande votering 1: 42 för res. 26 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 64 för res. 44 för res. Kammaren biträdde res. 64 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:91 S, 58 SD, 20 KD, 12 MP 1:63 M, 1 C Avstod:28 C, 26 V, 15 L Frånvarande:9 S, 7 M, 4 SD, 2 C, 2 V, 2 KD, 4 L, 4 MP, 1 - (C) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Punkt 2 (Utredning av orsaker till ökad psykisk ohälsa m.m.) 2. res. 4 (M, C, KD, L) 127 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:91 S, 58 SD, 26 V, 12 MP 4:63 M, 29 C, 20 KD, 15 L Frånvarande:9 S, 7 M, 4 SD, 2 C, 2 V, 2 KD, 4 L, 4 MP, 1 - Punkt 13 (Uppföljningskrav inom psykiatrin) 2. res. 14 (SD) 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:91 S, 62 M, 29 C, 26 V, 20 KD, 15 L, 12 MP Frånvarande:9 S, 8 M, 4 SD, 2 C, 2 V, 2 KD, 4 L, 4 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. UbU8 Grundläggande om utbildningen Punkt 5 (Sexuella trakasserier och hedersvåld m.m.) 2. res. 10 (C) 3. res. 11 (L) 29 för res. 15 för res. Kammaren biträdde res. 28 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:91 S, 58 SD, 25 V, 20 KD, 12 MP Avstod:63 M, 1 C, 1 V, 15 L Frånvarande:9 S, 7 M, 4 SD, 2 C, 2 V, 2 KD, 4 L, 4 MP, 1 - (C) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. (V) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 6 (Läromedel, undervisningsmetoder och skolbibliotek) 2. res. 12 (SD) 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:91 S, 63 M, 29 C, 20 KD, 15 L, 12 MP Frånvarande:9 S, 7 M, 4 SD, 2 C, 2 V, 2 KD, 4 L, 4 MP, 1 - Punkt 10 (Sex- och samlevnadsundervisning) 2. res. 20 (KD) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:91 S, 63 M, 58 SD, 29 C, 26 V, 12 MP Frånvarande:9 S, 7 M, 4 SD, 2 C, 2 V, 2 KD, 4 L, 4 MP, 1 - Punkt 12 (Skriftligt ordningsomdöme i terminsbetygen på högstadiet och gymnasiet) 2. res. 24 (S, V, MP) 127 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:2 S, 63 M, 58 SD, 29 C, 20 KD, 15 L 24:89 S, 26 V, 12 MP Frånvarande:9 S, 7 M, 4 SD, 2 C, 2 V, 2 KD, 4 L, 4 MP, 1 - Lawen Redar (S) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 15 (Nationella prov) 2. res. 28 (M, C, KD, L) 127 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:91 S, 58 SD, 26 V, 12 MP 28:63 M, 29 C, 20 KD, 15 L Frånvarande:9 S, 7 M, 4 SD, 2 C, 2 V, 2 KD, 4 L, 4 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. UbU9 Lärare och elever Punkt 3 (Lärarassistenter) 2. res. 5 (M) 62 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:91 S, 58 SD, 26 V, 15 L, 12 MP Avstod:1 M, 29 C, 20 KD Frånvarande:9 S, 7 M, 4 SD, 2 C, 2 V, 2 KD, 4 L, 4 MP, 1 - Punkt 4 (Karriärstegsreformen) 2. res. 10 (V) 26 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:91 S, 58 SD, 20 KD, 12 MP Avstod:63 M, 29 C, 15 L Frånvarande:9 S, 7 M, 4 SD, 2 C, 2 V, 2 KD, 4 L, 4 MP, 1 - Punkt 8 (Fortbildning) 2. res. 18 (C) 29 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:91 S, 20 KD, 15 L, 12 MP Avstod:63 M, 58 SD, 26 V Frånvarande:9 S, 7 M, 4 SD, 2 C, 2 V, 2 KD, 4 L, 4 MP, 1 - Punkt 11 (Idrott och hälsa m.m.) 2. res. 29 (SD) 3. res. 31 (KD) 60 för res. 20 för res. Kammaren biträdde res. (MP) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:91 S, 63 M, 29 C, 15 L, 12 MP Avstod:26 V, 20 KD Frånvarande:9 S, 7 M, 4 SD, 2 C, 2 V, 2 KD, 4 L, 4 MP, 1 - Punkt 19 (Elevers inflytande) 2. res. 46 (L) 15 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:91 S, 63 M, 58 SD, 29 C, 20 KD, 11 MP Frånvarande:9 S, 7 M, 4 SD, 2 C, 2 V, 2 KD, 4 L, 5 MP, 1 - (MP) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 5 (Utökad undervisningstid i ) 2. res. 7 (M, C, KD, L) 127 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:91 S, 58 SD, 26 V, 12 MP 7:63 M, 29 C, 20 KD, 15 L Frånvarande:9 S, 7 M, 4 SD, 2 C, 2 V, 2 KD, 4 L, 4 MP, 1 - Punkt 8 (Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet) 2. res. 13 (SD) 59 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:91 S, 20 KD, 12 MP 13:58 SD, 1 L Avstod:63 M, 29 C, 26 V, 14 L Frånvarande:9 S, 7 M, 4 SD, 2 C, 2 V, 2 KD, 4 L, 4 MP, 1 - (L) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Punkt 9 (Val av skola) 2. res. 20 (V) 26 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:91 S, 11 MP Avstod:63 M, 58 SD, 29 C, 20 KD, 15 L Frånvarande:9 S, 7 M, 4 SD, 2 C, 2 V, 2 KD, 4 L, 5 MP, 1 - (MP) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 14 (Tillsyn) 2. res. 36 (C) 30 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:91 S, 15 L, 12 MP 36:29 C, 1 KD Avstod:63 M, 58 SD, 26 V, 19 KD Frånvarande:9 S, 7 M, 4 SD, 2 C, 2 V, 2 KD, 4 L, 4 MP, 1 - (KD) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Punkt 18 (Utveckla studie- och yrkesvägledningen) 2. res. 49 (M, C, KD, L) 126 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:91 S, 58 SD, 25 V, 12 MP 49:63 M, 28 C, 20 KD, 15 L Frånvarande:9 S, 7 M, 4 SD, 3 C, 3 V, 2 KD, 4 L, 4 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 14 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde JuU22 En modernare och mer ändamålsenlig prövning av hyres- och arrendeärenden Kammaren biföll utskottets förslag. JuU17 Högsta domstolens sammansättning i utlämningsärenden Kammaren biföll utskottets förslag. UU13 Fördjupat partnerskaps- och samarbetsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren biföll utskottets förslag. FiU37 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om transparens i transaktioner för värdepappersfinansiering och om återanvändning Kammaren biföll utskottets förslag. § 15 (forts. från § 12) Planering och byggande (forts. CU12) 133 (KD) replik: Över 100 000 ungdomar i åldern 20–bor motvilligt hemma. Vi har inte tillräckligt med sociala kontrakt. Det finns människor som inte får sociala kontrakt och som bor under omständigheter som inte någon av oss här i kammaren skulle vilja göra. Jag menar att det är ett klart bevis på att vi har en bostadskris i och att regeringen skyndsamt behöver vidta åtgärder mot detta. Vi ser också att de som har pengar och kontakter klarar sig i en bostadskris. De som inte har det är de som får ta stöten i den bostadskris som vi har. Vi kan inte heller bygga oss ur denna kris, precis som tidigare talare har sagt. Men rörligheten på bostadsmarknaden kan göra att vi faktiskt tar oss ur denna kris. Det är därför som jag tycker att det är viktigt att vi sätter upp ett mål för det antal bostäder som vi ska bygga, att vi ser till att kommunerna på något sätt hjälper till och att länsstyrelserna får en uppgift i att tala med kommunerna. Jag tror också att det är viktigt att reformeras på ett sådant sätt att det går mycket fortare från idé till att bostaden faktiskt finns på plats. Anförandet från Socialdemokraterna tycker jag inte innehöll några nya idéer om hur vi ska komma ur denna bostadskris. Vi säger ja till samtal över blockgränserna. Vi i oppositionen tycker att det är bra att majoriteten – regeringspartierna tillsammans med L och C – bjuder in oppositionen till samtal. Men det hjälper inte i andra ändan, eftersom vi måste vidta åtgärder just . Jag ställer samma fråga till Socialdemokraterna som jag ställde till : Vilka åtgärder kan vi förvänta oss som innebär att vi lättar på den bostadskris som finns? Jag har nämligen fått uppfattningen att Socialdemokraterna tycker att det är en bostadskris. 134 (S) replik: Herr talman och ! Det var mycket intressanta och bra frågor. Jag ska börja med en synpunkt jag har angående bostadsbristen, , och den gäller det du säger om att kommunerna ska hjälpa till. Bostadsförsörjningsansvaret ligger på kommunerna. Det handlar inte om att bara hjälpa till, utan det handlar om att kommunerna ska ta sitt ansvar. Då handlar det bland annat om att använda sig av de medel en kommun har, exempelvis ett allmännyttigt bolag, för att ta fram bostäder som människor har råd att efterfråga. Här finns det goda exempel som pågår . Jag ska nämna investeringsstödet igen – det är tydligen bra att upprepa saker och ting i talarstolen, för då fastnar de i huvudet – men det finns även andra delar i detta, bland annat Sabos Kombohus och SKL:s förhandling för att få fram billigare bostäder, som kommuner alltså kan upphandla. Det är nämligen viktigt att vi tar fram bostäder som människor kan efterfråga. Det finns något som efterfrågas väldigt mycket, speciellt i de orter som det är kris i, vilket faktiskt är de större städerna i det här landet. Jag kan ta som ett exempel i och med att jag kommer härifrån själv. Vi har en lång bostadskö, och kön gäller hyreslägenheter. Människor vill ha hyreslägenheter. Ändå går den nuvarande majoriteten i ut med ytterligare utförsäljningar av de hyreslägenheter som faktiskt är billiga och som vanliga löntagare kan efterfråga. De ska ombildas till bostadsrätter. Jag tycker att det är jätteviktigt med bostadsrätter även i dessa områden, men då kan man faktiskt bygga bostadsrätter. Exempelvis gör ett företag det i i : De bygger , och de säljer eftersom de bygger till ett pris som människor har råd att efterfråga. Det är ett bra sätt att komplettera, men att ta bort hyresrätter gör ju att kön av människor som efterfrågar en hyreslägenhet – och den kris som talar om – förvärras. 135 (KD) replik: Det är riktigt som säger, det vill säga att bostadsförsörjningen ligger på kommunerna, men jag hävdar nog att ansvaret måste tas på det nationella planet. Du kan inte lägga ansvaret för bostadsförsörjningen på nationell nivå på varje enskild kommun, utan det måste vara den nationella nivån – det vill säga antingen riksdag eller regering – som på något sätt talar om vad målet är och hur mycket vi ska bygga. Sedan måste man på något sätt diskutera med kommunerna. Jag tycker att det är en självklar process, som man måste starta. Sedan talar om investeringsstödet. Jag hävdar att investeringsstödet inte har skapat en enda extra bostad. Man har byggt hyreslägenheter, ja, men man har i samma omfattning minskat antalet bostadsrätter som har byggts. Om du tittar på siffrorna ser du att antalet bostäder som har färdigställts är mindre än det var 2017. Det finns alltså inget stöd någonstans för att investeringsstödet har gett fler bostäder. Däremot har det byggts fler hyresrätter. Det är lång kö till hyreslägenheter. Ja, varför då? Jo, för att människor som bor i hyreslägenheter kanske vill ha en annan bostad. Därför måste man bygga fler villor och bostadsrätter, för att få igång processen att människor ska bo på rätt ställe. Människor har olika behov: En del vill bo i hyresrätter, en del vill bo i bostadsrätter och en del vill bo i villor. Det är det problemet vi ser . Det är därför vi sitter med långa köer till hyresrätter, trots att alla kanske inte vill bo i hyresrätt utan i någonting annat. Jag fick inget svar från . Vilka åtgärder kommer Socialdemokraterna att föreslå som innebär att vi kan lätta på bostadskrisen? Jag uppfattar det nämligen som att har samma uppfattning som jag, det vill säga att vi har en bostadskris. Vi måste lösa den. 136 (S) replik: Herr talman och ! Investeringsstödet gör ju att det byggs bostäder som människor har råd att efterfråga. Det byggs inga lägenheter som människor inte har råd att efterfråga. Varför var de bostäder som besökte i – inte i – så svårsålda? Jo, de ligger på en prisnivå som väldigt få har råd att efterfråga. Vi kan inte bara skuldsätta oss hur mycket som helst för att det ska gå att bygga dyrare och dyrare, utan man måste faktiskt få fram bostäder som människor kan efterfråga. Då är investeringsstödet väldigt viktigt. Regionplanen är också en viktig del för att man ska kunna få fler kommuner att ta sitt ansvar att bygga bostäder som människor har råd att efterfråga. Man får nämligen fram hur behovet ser ut i stort, inte bara i kommunen utan i regionen. Man ser också vad det finns för morötter för att kommuner ska bygga. Får en kommun infrastruktur om den bygger mer bostäder? Det är också ett bra sätt att jobba och en viktig del som ligger med i detta. Vi har redovisningsreglerna för nybyggnation av hyreslägenheter, vilket stoppar en hel del hyreslägenheter som människor skulle kunna efterfråga. Vi måste se över och komma till skott med detta. Det är en av de punkterna. Sedan är det som du säger, : Vi måste få igång flyttkedjan. Fler villor och brf:er måste byggas för att människor ska kunna lämna en hyreslägenhet och någon annan ta den, men då måste det också byggas så att människor har råd att efterfråga. Det kommer inte att byggas en villa om ingen har råd att efterfråga den. Då måste man titta på hur prisbilden på det ägda boendet har sett ut och hur inkomstutvecklingen har sett ut , och det är två skilda grafer. Det är detta vi ser effekten av . Jag hänvisar återigen er som är läskunniga till att läsa Byggindustriers rapport . Ni kan läsa s. 30. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2018/19:CU13 137 (MP): Vi är här för att debattera civilutskottets betänkande där motioner om fastighetsrätt från allmänna motionstiden behandlas. Betänkandet handlar bland annat om arrendefrågor, tomträtt, expropriationsersättning, jordförvärvslagstiftningen, översyn av fastighetsmäklarlagen, finansiering av och tillgång till geodata och översyn av Lantmäteriet. I betänkandet föreslår en majoritet i utskottet ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkandet om ett förenklat förfarande för att ändra andelstal i gemensamhetsanläggningar. I denna fråga har vi en reservation, reservation nr 4, som jag yrkar bifall till. I sak är vi faktiskt inte helt oense med majoriteten; vi har nog bara en lite annorlunda bild av hur ett sådant här förändringsarbete ska gå till. Vi tycker givetvis att det är viktigt att samfällighetsföreningar som har behov av att ändra otidsenliga andelstal ska kunna göra detta på ett så enkelt och rättssäkert sätt som möjligt, och vi räknar med att regeringen jobbar vidare med den frågan. I detta betänkande finns också ett avsnitt som heter ”Rätt att anordna cykelvägar”. I det avsnittet finns en motion av två av mina partikollegor, och den handlar om förändring av expropriationsmöjligheterna för att just anlägga och utveckla nationella och regionala cykelleder. Motionärerna anser bland annat att anläggningslagen ska ses över i syfte att upplåta en rätt för staten eller en kommun att ta mark i anspråk för att anlägga och utveckla cykelleder. Samhällsvinsterna med cykling är odiskutabla. Lägre utsläpp, bättre luftkvalitet, mindre trängsel, bättre hälsa och god ekonomi kommer som en följd av att fler väljer att cykla i stället för att exempelvis ta bilen. Människor som cykelpendlar presterar bättre på jobbet, lever och blir allmänt gladare. Glädjande nog kan vi se att cyklandet ökar i svenska städer och att cykelsporten ökar. Både vardagscykling och motionscykling ökar fysisk och psykisk hälsa. Mer oroväckande är att cyklingen minskar i glesare delar av samt att även barn och ungas cykling minskar. Det enskilt viktigaste för att fler ska välja cykeln är att infrastrukturen håller måttet. Det är väl argument vi känner igen, fast då oftast när vi pratar om annan form av infrastruktur. Därför krävs det ett kraftigt ökat fokus på utbyggd och förbättrad infrastruktur, inte bara från kommunernas sida utan även från nationellt och regionalt håll. Det långsiktigt kanske viktigaste som bör göras är att säkerställa en ordentlig cykelinfrastruktur i hela landet och garantera markåtkomsten för denna infrastruktur. Trots cykelns påtagliga fördelar gällande hälsa, samhällsekonomi och miljö saknas det viktiga juridiska instrument för att kommuner, regioner och stat ska kunna garantera en väl utbyggd cykelinfrastruktur. Utanför tätorter, där mark normalt sett inte är detaljplanelagd, är det svårt att få tag på den mark som krävs för att bygga rimlig infrastruktur. Det är inte möjligt att expropriera marken för ändamålet att anlägga fristående cykelvägar, vilket däremot går att göra när det gäller bilvägar. Detta gör att utbyggnaden av nationella och regionala cykelleder som binder ihop olika tätorter, kommuner och regioner försvåras. Ett annat hinder är att anläggningslagen, där expropriationsrätten regleras, endast omfattar väglagens definition av väg – i vilken cykelvägar alltså inte ingår. Frågan om markåtkomst för bland annat cykelväg har diskuterats – fanns det diskussioner om att införa detta. I olika utredningar har man också föreslagit det, senast i cykelutredningens slutbetänkande samt i slutbetänkandet från Fossilfrihet på . Jag tycker nog att det är dags att vi går från utredning till handling i den här frågan. Jag kan även konstatera att såväl Liberalerna som också tycker att denna fråga är viktig. Jag hoppas därför att vi tillsammans ska kunna hitta vägar framåt för att förbättra cyklingens förutsättningar i . 138 (S): debatterar ett motionsbetänkande från den allmänna motionstiden rörande fastighetsrätt. Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation 4 av S, V, L och MP. har att hantera en stor bredd av frågor. Vi har tidigare under riksdagsåret haft flera debatter med fokus på bostadsförsörjning och bostadspolitik, till och med i den förra debatten om planering och byggande. Fastighetsrätt är ett oerhört viktigt och kraftfullt verktyg för att vi ska kunna hålla uppe bostadsbyggandet och ha en fungerande samhällsutveckling. En avgörande nyckelspelare för en fungerande fastighetsrätt är Lantmäteriet. Många fastighetsrättsliga ärenden är kopplade till just Lantmäteriets verksamhet, och därför är det viktigt att deras processer är effektiva, kvalitativa och rättssäkra. Även under förra mandatperiodens fastighetsrättsdebatt var Lantmäteriets höga arbetsbelastning uppe för diskussion. De senaste årens ökning av bostadsbyggandet har inte minskat den bördan. Jag var , tillsammans med mina socialdemokratiska kamrater i civilutskottet, i , där vi besökte just Lantmäteriet. Vi kunde då bland annat följa upp de uppdrag som regeringen givit Lantmäteriet att redovisa hur man arbetar med att attrahera nya medarbetare, hur man ska fokusera på att lösa de stora utmaningar som finns kring kompetensförsörjning och framför allt hur man kan arbeta med att hitta nya arbetssätt där man kanske kan slå ihop olika kompetenser och på så sätt lösa de utmaningar som finns inom Lantmäteriets ram och verksamhetsområde. Glädjande nog kunde vi ta del av informationen att man nu har det antal anställda på plats som behövs för en effektiv verksamhet. Även om frågan om rätt kompetens är en fråga om fortsatt vidareutbildning genom verksamhetens egen försorg har Lantmäteriet tagit flera steg åt rätt håll . Än mer intressant är den processutveckling som sker – och har skett – för att kunna prioritera och hantera ärenden . Till skillnad från vad jag själv spontant trodde har inte alla ärenden behov av att hanteras snabbt utan snarare i rätt tid. På detta sätt menar myndigheten att handläggningstiden för tidskänsliga ärenden kommer att kunna kortas. I den rapport från Lantmäteriet som finns tillgänglig för oss alla kan vi också glädjande nog se att handläggningstiden har effektiviserats när det gäller samhällsservice och infrastruktur. Men vi kan även se att mycket arbete återstår för att korta handläggningstiden. Särskilt gäller detta ärendegruppen fastighetssamverkan och gemensamhetsanläggningar, och framför allt rör det ärenden på landsbygden. Det är positivt att Lantmäteriets pågående förändringsarbete redan har givit effekt. Med vetskap om att stora vinster fortfarande står att finna med hjälp av ny teknik genom olika typer av digitalisering och automatisering ser den fortsatta utvecklingen ljus ut. Jag tänkte fortsatt fokusera på en fråga i betänkandet: frågan om enskilda vägar. Enskilda vägar inrättas oftast som gemensamhetsanläggningar enligt anläggningslagen. Beslut om att skapa en gemensamhetsanläggning fattas av Lantmäteriet. Lantmäteriet bestämmer över hur kostnader för vägens utförande och drift ska fördelas mellan berörda fastigheter. De fördelar också ett antal andelstal beroende på hur mycket drift olika andelsägare har. Andelstalen beräknas utifrån en viss typ av fastighet och kan ändras genom en ny lantmäteriförrättning eller genom att alla medlemmar är överens om hur andelstalen ska fördelas – då räcker det med ett godkännande från Lantmäteriet.