prot · H70933 · 2019-11-15 00:00:00 — Jag talade tidigare om , som ansökte om ledighet med lön. Enligt en rundringning som Publikt har gjort till 50 olika statliga myndigheter svarar 43 att de beviljar ledighet med lön för mödravårdsbesök endast för den som är gravid. Jag tänker för tids vinnande inte rabbla upp alla 43, men jag ska nämna några av de statliga myndigheter som ger ledigt med betalning till den gravida men inte till partnern: , , , , , , , , Myndigheten för arbetsmiljökunskap och – håll i hatten! – Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd samt Myndigheten för ungdoms‑ och civilsamhällesfrågor, , och . Myndigheter som svarar att man ger rätt till betald ledighet även för partnern är , , Transportstyrelsen och Inspektionen för vård och omsorg. Seriöst, fru talman! Vi har alltså statliga myndigheter som verkar under regeringen som inte utgår från jämställdhet, likabehandling, att ge alla samma förutsättningar och att man ska se alla som lika mycket värda – så som Socialdemokraterna gör i fråga om kärlek. Låt mig upprepa: , Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd, . Jag skulle vilja ställa frågan till statsrådet : Hur är detta möjligt? 44 Statsrådet (S): Det hör ju till sakens natur här i kammaren att när man interpellerar intar man en mer polemisk inställning till regeringen och motdebattören. Men faktum är ju att denna regering och inte minst förra mandatperioden har verkat för att förbättra föräldraförsäkringen och vidtagit flera åtgärder, däribland en åtgärd som trädde i kraft som innebär att vi förstärker föräldraförsäkringen just i samband med graviditet. Behöver det göras mer? Det finns intressanta förslag i den utredning som vi har att hantera, och vi avser att arbeta med de förslagen. Behöver vi skämmas för vår föräldraledighet ur ett jämställdhetsperspektiv? Vi har tagit några steg mot jämställdhet i föräldraförsäkringen. Det är ju bra. Det är bra att staten har vågat ta ställning för jämställdhet och att staten har agerat i syfte att få ett mer jämställt uttag av föräldraförsäkringen. Har detta varit okontroversiellt? I denna kammare har det funnits mycket motstånd, inte minst i parti, mot alla förslag som handlar om att vi ska röra oss mot mer jämställdhet i föräldraförsäkringen. Men, fru talman, jag vill inte landa i denna polemiska inställning. Jag tycker att det i grund och botten är bra att det finns ledamöter från olika partier i denna kammare som vill vårda och utveckla föräldraförsäkringen. Jag skulle bli glad, fru talman, om och andra ledamöter i denna kammare som tillhör partier som varit skeptiska eller negativa eller motståndare till signaler från staten om att främja jämställdheten i föräldraförsäkringen var beredda att tänka om. Kan man röra sig i mer jämställd riktning är det bra. Det är bra för debatten och bra för föräldraförsäkringen. Jag skulle välkomna det. 45 (SD): Den stora skiljelinjen mellan vår jämställdhetspolitik och Socialdemokraternas är ju att vi vill skapa jämlika förutsättningar och inte vara inne och peta och styra vad varje familj eller individ ska göra. Detta vill vi till skillnad från Socialdemokraterna, som vill öronmärka och detaljstyra på ett helt annat sätt än vad vår andemening är. Vi vill skapa jämlika förutsättningar i föräldraskapet. Vad regeringen landat i när det gäller mödravårdsbesök, eftersom man bara lagt förslag om , är att man tycker att pappan inte behöver vara delaktig förrän . Det blir ju märkligt. Det behövs egentligen inga stora reformer för att förändra detta, för det finns redan. Att regeringen kan tycka att det är okej att man lämnar över ansvaret till kollektivavtal och arbetsgivare att styra över av graviditeten är konstigt. Någonstans kan man i och för sig förstå det – man lämnar över det till facken och kollektivavtalen, och statsrådet vet att det är Socialdemokraterna som styr över dem. Ansvaret i denna fråga ligger på er till . Borde inte våra statliga myndigheter föregå med gott exempel? De ska vara landets främsta förebilder, enligt min mening. När myndigheter som och Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd hanterar frågan så illa kan jag tycka att det är oroväckande. Dessa myndigheter om några borde ha lyckats precis lika bra som och Transportstyrelsen. Jag vill påstå att som ni pekar med hela handen på vilka som är de goda och de onda i frågan arbetar vi aktivt för att verkligen få till lagar som gör skillnad för mammor och pappor. Jag menar att det är att vi reglerar i socialförsäkringsbalken så att föräldrar får rätt till ledighet från graviditetens start. Eller anser statsrådet att det är rimligt att mammor får ledigt med betalning men inte pappor? 46 Statsrådet (S): Tack, , för engagemanget i denna fråga, för interpellationen och för denna debatt! Jag kan försäkra om att vi kommer att jobba med de frågor som har berörts av och att det kommer att vara en prioriterad fråga. Jag är glad över att vi , , har infört en förbättring. För protokollet vill jag dock göra en anmärkning. Jag hörde att hade en antifacklig inställning i sitt sista inlägg. Det hör man tyvärr rätt ofta från sverigedemokratiska debattörer. För protokollets skull är detta värt att sägas. De som styr svenska fackföreningar är fackföreningarnas medlemmar. De ska ha stor respekt för sitt arbete, sitt ideella engagemang och sitt medlemskap. Fackföreningar har inneburit att svenska löntagare har fått förbättringar – tydligare förbättringar, större löneökningar och bättre arbetsmiljö än i jämförbara länder där facket inte har samma starka ställning. Vi skulle snarare behöva förstärka fackföreningarnas ställning för att kunna säkerställa att svenska löntagare även fortsättningsvis får ta del av tillväxten och för att få en utveckling där arbetsmiljön förbättras. En del fackföreningar har ett organiserat samarbete med Socialdemokraterna. Men många fackföreningar – och detta verkar inte ens tänka på – har ingen politisk samverkan med något parti. De fackföreningar som tillhör TCO- och Sacokollektivet har ingen politisk samverkan med vårt parti. Men denna bild ges av , och det är viktigt att det förs till protokollet att vi har stor respekt för svenska fackföreningar och försvarar den svenska partsmodellen. Tack så mycket, , för interpellationen! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2019/20:101 om rättvisande och förutsebart inkomstunderlag i socialförsäkringarna 47 Statsrådet (S): har frågat mig om jag avser att ta initiativ till en reform av inkomstunderlaget för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst i enlighet med förslagen från den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag om ett reformerat inkomstunderlag bereds i . Utredningens förslag bygger på införande av liknande uppgifter som finns i form av uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen. Skyldigheten att lämna arbetsgivardeklaration på individnivå började tillämpas fullt ut . Utredningen om ett tryggare företagande i ett förändrat arbetsliv – för tillväxt och innovation överlämnade sitt slutbetänkande Företagare i de sociala trygghetssystemen till regeringen. Av betänkandet framgår bland annat att utredningen bedömer att ett antal områden bör utredas ytterligare. Ett sådant område är hur sjukpenninggrundande inkomst fastställs för egenföretagare. Med utgångspunkt i betänkandet kommer regeringen att fortsätta arbetet för att skapa ett tryggare och mer förutsebart trygghetssystem för företagen. 48 (C): Tack, ministern, för svaret! Jag måste dock vara uppriktig och säga att jag tror att ministern har missförstått min fråga. Att har fått möjlighet att lämna arbetsgivardeklarationer har ingenting med min fråga att göra. Min fråga handlar om hur man fastställer sjukpenninggrundande inkomst, det vill säga hur man fastställer den ekonomiska ersättningen från våra trygghetssystem. Att fick denna möjlighet från har att göra med att man vill motverka fusk, fiffel och oegentligheter. Och det är jätteviktigt – det vill jag verkligen påstå. Men det är som sagt en helt annan sak och inte det jag menar. Min fråga gäller det man fick till uppdrag att göra i den parlamentariska socialförsäkringsutredningen: att utreda och föreslå hur man på ett betydligt enklare sätt skulle kunna få sina ersättningar bedömda. Det var , , som den utredningen lade fram sitt förslag. har det inte hänt någonting – eller kanske några småsaker, men ingenting som påverkar möjligheterna för till exempel företagare att veta vad de ska få i ersättning när de behöver det. I denna utredning föreslogs ett i grunden omarbetat, tydligt, förenklat, detaljerat och träffsäkert förslag till hur ersättningen skulle kunna beräknas. Det handlade, ska ministern veta, om historisk EGI. Det betyder att man skulle redovisa den skattepliktiga inkomsten till . På det sättet skulle man inte behöva krångla med att räkna ut hur det skulle vara. Detta skulle betyda att man förenklade administrationen för företagen och arbetsgivarna. Företagarna skulle veta vilken ersättning de skulle få. De egenanställda, till exempel de som får hjälp via Frilans Finans och liknande företag, skulle veta. De som har oregelbunden arbetstid och till exempel jobbar timmar inom vården skulle veta vad de fick, och det skulle inte vara beroende av om man råkar vara sjuk en ledig dag. Obekväm arbetstid, enskilda firmor, kombinatörer – allt skulle underlättas om man fick historisk EGI. I sitt svar påpekar ministern att det kom en utredning och att man skulle fortsätta att utreda detta. Det kan inte vara sant! Företagen har väntat – – på att få en förenkling och få veta vilken ersättning man ska få. Vad är det som behöver utredas mer, menar ministern? Vad i den parlamentariska socialförsäkringsutredningens detaljerade förslag ska utredas mer? Det undrar jag, och det undrar framför allt företagarna. 49 Statsrådet (S): Tack, , för detta starka engagemang för våra socialförsäkringar, inte minst kopplat till de personer som är egenföretagare. Detta är viktiga frågor, och jag ser fram emot ett nära samarbete så att vi kan använda mandatperioden till att vidta åtgärder som innebär att vi förbättrar den sociala tryggheten också för företagare. För ordningens skull ska jag dock säga att det är som ansvarar för den utredning som specifikt rör företagares villkor. Men vi kan titta på den parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag generellt. Det gick egentligen ut på ett stegvist införande av en ny sjukpenninggrundande inkomst baserad på faktiska inkomster. Det gäller personer med inkomst av anställning och omfattar alltså inte företagare med inkomst av näringsverksamhet. Då kan man konstatera – och här kommer frågan om arbetsgivardeklarationen in – att det är först i och med införande av arbetsgivardeklaration på individnivå som det finns förutsättningar för ett sådant system som föreslog, dock kopplat till anställning så det löser inte specifikt den frågeställning som interpellanten lyfter. Införande av en sådan modell får naturligtvis rätt stora konsekvenser. Även om det i grund och botten handlar om en modernisering och en uppdatering av regelverket ser vi att det får ett antal konsekvenser som måste utredas vidare så att vi inte vidtar åtgärder som får oönskade effekter. Här finns bland annat en potentiell konflikt mellan förutsägbarhet för den enskilde och administrativ effektivitet å ena sidan och anpassning för olika situationer, det vill säga flexibilitet i systemet, å andra sidan. Vi behöver alltså fortsätta jobba med denna fråga. Det är inte så enkelt som att bara genomföra förslaget, utan det kräver rätt omfattande konsekvensanalyser. Det är först när vi har det system som införs på plats som vi får förutsättningar att jobba med denna fråga. Det är väldigt bra att en arbetsgivardeklaration på individnivå nu har möjliggjort nästa steg i arbetet med utveckling av våra socialförsäkringar. Som sagt, det förslaget kommer inte att lösa den specifika frågan om företagare. Vi kommer alltså parallellt med detta att tillsammans med våra vänner på fokusera på de frågor som rör företagares villkor i socialförsäkringen. Där avser jag naturligtvis att göra vad jag kan tillsammans med och andra riksdagsledamöter, och vi kommer också att ha en nära dialog med de organisationer som organiserar företagare för att kunna fokusera på rätt frågeställningar ur företagares perspektiv. Men målsättningen för regering och riksdag måste vara att vi ska ha ett så neutralt system som möjligt, som erbjuder människor den trygghet de förtjänar oavsett om de är anställda eller företagare. Sedan finns det massor med tekniska hinder, och dem måste vi kunna ta oss förbi. Jag är övertygad om att vi under den här mandatperioden kan ta några steg i den riktningen och förbättra villkoren och tryggheten för våra företagare, som bidrar till att skapa den välfärd och det välstånd som är så viktigt för vår nation. 50 (C): hävdar jag att ministern har fel. I den parlamentariska socialförsäkringsutredningen, där jag själv deltog, fanns det, precis som ministern säger, förslag om att det hela skulle genomföras i steg och att man var beroende av arbetsgivardeklarationen. Men det innebär ju inte att man måste vänta på att få den stegvisa införingen på plats. De remissinstanser som då yttrade sig var alla oerhört positiva till den parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag. Och bland annat Företagarna sa: Låt oss nu ta det här i steg, för vi är inte beredda att klara av detta på en gång. Men säger de att ingen människa kunde tro att de skulle behöva vänta . svarar dessutom ministern att det behövs ytterligare utredningar. Då ska man alltså vänta till! Vet ministern varför man inte vill vänta? Jo, när olika typer av företagare till exempel vill ta ut föräldrapenning eller sjukersättning gör vid varje enskilt tillfälle en uträkning för att fastställa den ersättning som ska utgå. Detta betyder att man drar sig för att starta företag , för man har ingen aning om vad trygghetssystemen skulle ge om man skulle råka hamna i den situationen. Apropå jämställdhet, som ministern har diskuterat här tidigare, vet vi också att kvinnor är de som drar sig mest för att starta företag, för de vet inte vad trygghetssystemen ska ge. Vi behöver fler företag i vårt land, för det innebär fler arbetstillfällen. Därför är det väldigt viktigt att införa historisk EGI. Det måste ministern själv säga är viktigt. Är det då något som ministern skulle vilja ändra på? Vad anser ministern skulle behöva göras nu och som skulle behöva utredas igen och igen? Det kan inte vara så att vi ska behöva vänta ännu längre. I den parlamentariska socialförsäkringsutredningen var vi faktiskt överens om direktiven. Då medverkade också Socialdemokraterna i allra högsta grad med att ta fram utredningsdirektiven, som utredningen sedan följde till punkt och pricka. Men jag tolkar det som att förhalningen från regeringens sida, där man inte inför historisk EGI för alla, också företagare, beror på att man inte vill det. Det kan ju inte finnas någon annan anledning till att man förhalar detta. I remisserna på den utredning som kom för har man från , Företagarna och andra sagt: får det vara nog! vill man faktiskt se något konkret på bordet. Tycker inte ministern att det är skamligt att man inte har gjort något? 51 Statsrådet (S): Tack, , för inlägget! Det går ju inte att ta miste på engagemanget. Det är helt rätt att vi måste hantera den här frågan och prioritera den. Precis som säger måste vi agera för att det inte ska dröja . Det är vi helt överens om. Jag kan använda min tid till att säga följande: Vi kommer att göra vad vi kan för att i samverkan med inte minst agera i de här frågorna och se till att vi utifrån de förslag som ligger på regeringens bord tar steg för att förbättra tryggheten i socialförsäkringarna för våra företagare. Det specifika förslag som berörs här är det som sagt inte enkelt att förutse konsekvenserna av. Därför behövs ett vidare arbete. Detta är också första året som vi över huvud taget har erfarenheter av arbetsgivardeklarationer enligt det nya, moderna upplägget. Jag kan försäkra om att vi kommer att fokusera på den här frågan och också vara öppna för samverkan med andra partier. Inom ramen för januarisamarbetet är detta ett perfekt område, där vi både kan värna våra socialförsäkringar och också, som var inne på, skapa bättre förutsättningar för ekonomisk tillväxt och utveckling för vårt land. Om vi lyckas ta några steg – vilket vi ska göra – som leder till att människor känner större trygghet vid företagande har vi också bidragit till att fler kan skapa egna företag, förverkliga affärsidéer och därmed bidra till hållbar tillväxt och utveckling i vårt land. Det skapar därmed också förutsättningar för en bättre välfärd för medborgarna – inte bara för de företagare som påverkas av ett utökat skydd i socialförsäkringen utan en välfärd för alla medborgare som vinner på ett ökat företagande. Vi kommer alltså att behöva jobba tillsammans här. Jag vill återigen välkomna initiativ och engagemang i den här frågan och är öppen för samverkan både med och med och . 52 (C): Det var en vänlig invit från ministerns sida! Jag har nog aldrig hört ministern vara så vänlig och tillmötesgående förut. Självklart ställer jag och upp, för detta är frågor som är viktiga. Det är frågor som är viktiga för alla våra företag, för tillväxten i vårt land och för alla som har möjlighet att få arbete om vi får fler företag. Jag är också övertygad om att näringslivet generellt sett skulle kunna medverka till att vi snabbare skulle kunna få en historisk giv, för det är ju detta det handlar om. Jag måste också tydliggöra att detta inte är en av punkterna i januariavtalet. Detta ska hanteras på sitt sätt, och här har vi inte något samarbete på gång. Det vill jag verkligen hävda. Vill ministern ta del av våra förslag går det jättebra. Det går också bra att läsa den parlamentariska socialförsäkringsutredningens betänkande. Det är ju ganska tjockt, men jag kan rekommendera det, för det innehåller många bra synpunkter. Men jag vill också tydliggöra för ministern att detta inte bara handlar om sjukpenning utan om alla våra trygghetssystem. Det innebär närståendepenning, rehabpenning, som man kan få i förebyggande syfte om man blir sjuk, och också havandeskapspenning, smittbärarpenning och sådant. Det är många olika ersättningar, och de är viktiga för alla men inte minst för företagarna och framför allt för dem som är kombinatörer och både är anställda och har företag. Med den positiva inställning och det tillmötesgående sätt som ministern faktiskt hade i det här sammanhanget förväntar jag mig att det ska hända något snabbt och att vi inte ska behöva vänta till. Tack så mycket för debatten! 53 Statsrådet (S): Jag säger återigen stort tack till . Jag kan försäkra alla som lyssnar på debatten att oavsett om detta är en punkt i januariavtalet eller inte kommer jag och regeringen att verka för samarbete, så att vi löser frågan. Det är egentligen sekundärt om det är en punkt eller inte. Det viktiga är att vi förstärker tryggheten för våra företagare. Jag hoppas att jag har tydliggjort att vi från regeringens sida är beredda att samarbeta kring frågan och att det kommer att vara ett viktigt område där vi kan utveckla också våra socialförsäkringar i nära samverkan med de partier i kammaren som är intresserade av frågan. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2019/20:127 En vätgasstrategi för av (SD) till statsrådet (S) 2019/20:128 Nedskärningar i sjukvården av (V) till finansminister (S) § 14 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2019/20:389 Arbetsförmedlingen av (SD) till arbetsmarknadsminister (S) 2019/20:390 EU:s jordbruksbudget av (SD) till statsrådet (S) 2019/20:391 En skattepolitik som gynnar män av (M) till finansminister (S) 2019/20:392 Överskottsmålet av (M) till finansminister (S) 2019/20:393 Arbetslöshetsmålet av (M) till finansminister (S) 2019/20:394 Status efter avslutat deltagande i etableringsuppdraget av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2019/20:395 Investeringsbedrägerier av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:396 Stopp för utförsel av stöldgods av (M) till finansminister (S) 2019/20:397 Illegal införsel av vapen av (M) till finansminister (S) 2019/20:398 Lagförslag om skydd mot renovräkningar av Momodou (V) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:399 Fastighetspaketering av (V) till finansminister (S) 2019/20:400 Alkoholkonsumtionens kostnad för samhället av (SD) till socialminister (S) 2019/20:401 En ny Arlandabana av (M) till infrastrukturminister (S) 2019/20:402 Skärpta straff för sexualbrott av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:403 Regelverket för vattenskotrar av (M) till infrastrukturminister (S) § 15 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till och med § 10 och av andre vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Prövning av yrkande om misstroendeförklaring mot justitie- och migrationsminister 2 (SD) 3 (C) 4 (KD) 5 (M) 6 (MP) 7 (V) 8 (S) 9 (L) § 3 Anmälan om kompletteringsval § 4 Anmälan om sammansatt utrikes- och försvarsutskott § 5 Anmälan om fördröjt svar på interpellation § 6 Ärende för hänvisning till utskott § 7 Svar på interpellation 2019/20:81 om nytt regemente till 10 Försvarsminister (S) 11 (M) 12 Försvarsminister (S) 13 (M) 14 Försvarsminister (S) 15 (M) 16 Försvarsminister (S) § 8 Svar på interpellation 2019/20:74 om brott mot välfärden 17 Justitie- och migrationsminister (S) 18 (M) 19 Justitie- och migrationsminister (S) 20 (M) 21 Justitie- och migrationsminister (S) 22 (M) 23 Justitie- och migrationsminister (S) § 9 Svar på interpellation 2019/20:93 om migrationsdomstolar och handläggningstider 24 Justitie- och migrationsminister (S) 25 (M) 26 Justitie- och migrationsminister (S) 27 (M) 28 Justitie- och migrationsminister (S) 29 (M) 30 Justitie- och migrationsminister (S) § 10 Svar på interpellation 2019/20:90 om en humanare sjukförsäkring 31 Statsrådet (S) 32 (SD) 33 (V) 34 Statsrådet (S) 35 (SD) 36 (V) 37 Statsrådet (S) 38 (SD) 39 Statsrådet (S) § 11 Svar på interpellation 2019/20:92 om stöd under graviditeten 40 Statsrådet (S) 41 (SD) 42 Statsrådet (S) 43 (SD) 44 Statsrådet (S) 45 (SD) 46 Statsrådet (S) § 12 Svar på interpellation 2019/20:101 om rättvisande och förutsebart inkomstunderlag i socialförsäkringarna 47 Statsrådet (S) 48 (C) 49 Statsrådet (S) 50 (C) 51 Statsrådet (S) 52 (C) 53 Statsrådet (S) § 13 Anmälan om interpellationer § 14 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 15 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2019