prot · H60981 · 2019-04-25 00:00:00 — Då blir det en klassfråga vilka som får de här samtalen. Tittar man in i psykiatrin ser man att det kan vara så olyckligt att den som har haft exempelvis en psykos eller liknande – det är ju ett allvarligt tillstånd – och varit tvångsinlagd under kanske får tillgång till tre samtal inom psykiatrin, detta i . Det är liksom inte till fyllest; det kan man väl ändå säga. Sedan är det också så här: En del patienter nekas omedelbar hjälp för akut psykisk sjukdom som självmordstankar eller psykostillstånd, trots att detta är livshotande tillstånd. Detta innebär stora risker för personer som mår så dåligt. Vi vet också , fru talman, att djup depression kan vara en dödlig sjukdom. Vi vill att det ska göras en översyn av vårdgarantin för psykiatriska diagnoser och föreslår åtgärder för att just de med allvarliga tillstånd ska kunna tas in direkt. Det är oerhört viktigt, fru talman. Det finns många berättelser om personer som inte har fått akut hjälp när de verkligen har behövt det. Frågor om psykisk ohälsa Många inom de barn- och ungdomspsykiatriska verksamheterna inom regionerna upplever själva att deras uppdragsbeskrivningar är väldigt luddiga och vaga. Det finns inga gränsdragningar mellan BUP, barn- och ungdomspsykiatrin, och övriga instanser. Det skapar också en förväntan på BUP och vad man ska kunna göra med väldigt komplexa patienter. Det krävs resurser, och de resurserna kanske inte alltid finns. Vi vill att regeringen tillsätter en utredning som presenterar förslag för hur en nationellt samordnad vård för de mest utsatta och vårdkrävande barnen inom psykiatrin kan utformas, fru talman. De barnen far nämligen väldigt illa . De får inte det de behöver. Jag måste också passa på att i den här salen ställa en fråga till den nya konstellationen regeringen, bestående av Socialdemokraterna och , och förhandlingsparten Liberalerna och . Ni har ju tagit bort 90 miljoner, är det väl, från området psykisk ohälsa. De pengarna har i stället lagts på i vårändringsbudgeten. Det hör ju ihop, kan man tycka, och jag tycker att det var lite märkligt. Men ni kanske har ett svar, och det vore underbart att få höra det i så fall. Vi blev nämligen lite förvånade. Det här är ju ett prioriterat område, inte sant? Vi har många reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall enbart till reservation 3 och avslag på övriga motioner i ärendet. 95 (L): Jag är övertygad om att varje människa som drabbas av svår sjukdom behöver god vård och stöd att få tillbaka sitt eget liv och sin frihet. Det var inte bättre förr, fru talman, men vi har heller inte gjort tillräckligt . Varje gång jag hör människor berätta om sina liv med psykisk ohälsa och psykisk sjukdom, eller när jag träffar någon som oroar sig för och lever nära någon som de tycker om och som inte mår bra, slår det mig hur otroligt ömtålig man blir av psykisk sjukdom. Vi blir mycket ömtåliga, vi människor. slår det mig vilken otrolig skillnad det kan göra att få god vård och ett gott stöd där vi som patienter vet vem som är ansvarig, vem vi ska fråga när vi undrar någonting eller känner oss otrygga och vad vi kan förvänta oss. Vi liberaler, fru talman, har ett antal förslag om just sådana förbättringar, som jag står bakom. Beroendesjukdom är ju ingenting en människa väljer, lika lite som vi kan välja att låta bli att bryta lårbenshalsen eller välja att få eller inte få diabetes eller parkinson. Majoriteten av de människor som drabbas av beroendesjukdom, fru talman, lider också av en annan, bakomliggande sjukdom. Sjuka människor ska inte bollas runt. Sjuka människor ska inte puttas som pingpongbollar mellan kommuner och regioner. Sjuka människor ska få vård – det är inte svårare än så. Därför behöver ansvaret för beroendevården självklart överföras till hälso- och sjukvården. Det är ett viktigt beslut vi har framför oss i kammaren. Jag är väldigt glad över att det är ett gemensamt beslut och att vi har valt att äntligen ta detta steg. Jag tror att det betyder mycket för människor. Det är en knapptryckning för oss, men för vissa människor kan det förändra hela deras liv. Jag är också glad över att vi väljer att säga just att vi är hela människor, med allt vi bär med oss i form av sjukdomar, friskhet och nära och kära, oavsett vilken sjukdom det gäller och oavsett vem vi råkar vara släkt med. Detta måste naturligtvis också gälla oavsett var i landet vi bor. Frågor om psykisk ohälsa Det är viktigt att regeringen får i uppdrag att se över hur läkemedelsbehandlingen kan bli jämlik var vi än är skrivna. Rätt läkemedel kan göra hela skillnaden. Detta gäller naturligtvis all psykiatrisk vård, inte bara sådan som gäller beroende utan oavsett sjukdom. Jag minns när jag för länge sedan läste psykiatri och hörde om när ett fungerande läkemedel upptäcktes som, i alla fall någorlunda, hjälpte mot schizofreni. Läkemedlet var så efterlängtat att det döptes efter en känd magiker och trollkarl, . Jag tror att det är så det kan kännas att lida av en mycket svår psykisk sjukdom och äntligen få sin hjälp. Just därför är det helt oacceptabelt att vissa människor träffar en trollkarl som kan dra en kanin ur hatten medan andra människor, fru talman, träffar en person som inte har någon kanin att dra upp. Detta beror på var vi bor. Det får inte vara så. Det får inte gå till så. Vi liberaler accepterar inte detta. Därför yrkar jag bifall till vår reservation 2, som kräver att vården inte ska vara ett postkodlotteri. Vi vill införa som är nationellt styrda. Vi vill ha en nationell psykiatrisatsning. Var vi än bor ska vi kunna lita på att det inte finns maskor att falla genom. Stödet och den goda vården ska finnas där var vi än är skrivna. För ett barn, fru talman, är psykisk ohälsa ännu mer påtaglig, obegriplig och drabbande än vad den är för oss vuxna. Barnen måste få tidig hjälp, och detta kräver naturligtvis tidig upptäckt. Därför är det en viktig del av januariavtalet att elevhälsan ska stärkas och att vi skapar en ny vårdform där patienter snabbare får hjälp vid psykisk ohälsa, innan de hinner bli ännu sjukare. Jag är glad över att överenskommelsen innebär att psykiatrin stärks och att vi upprättar ett mål om köfri barn- och ungdomspsykiatri, som vi sedan naturligtvis måste jobba hårt för att uppnå. Jag är övertygad om att det inte finns någon quickfix – här behöver såväl barn- och ungdomspsykiatri som skola, föräldrar och socialtjänst vara en del. Det finns inga lätta vägar mot målet. Jag är också väldigt glad över att Liberalernas, , och förslag ser ut att bli verklighet. Kvaliteten måste stärkas i barn- och ungdomspsykiatrin genom att vi stärker tillsynen och uppföljningen. Detta tror jag är en mycket viktig nyckel. Jag hade även velat att vi tog reda på mer om varför den upplevda psykiska ohälsan ökar så kraftigt; det skulle ha gjort den enklare att mota och förebygga. Men det var för många partier som sa nej och – än så länge – för få som valde att säga ja. Det är ändå skönt att vara försiktigt glad när man pratar om något så eftersatt och allvarligt, fru talman, för det börjar röra på sig. Vi har mycket kvar, men jag tror att vi tillsammans kan nå väldigt långt. Jag tror också att detta kan vara en av de första snöbollarna och att vi när den rullar och blir allt större kommer att le när vi tittar på den. 96 (S): Frågor om psykisk ohälsa Psykisk ohälsa kan drabba oss alla, oavsett om det beror på sjukdom, missbruk eller en för tuff social situation eller arbetsmiljösituation. Om eller när någon drabbas är det viktigt att den redan tidigt kan få hjälp av läkare, psykologer, kuratorer eller annan relevant personal. I medier har det lyfts fram hur personer hamnar mellan stolarna och inte får den vård de behöver utan skickas fram och tillbaka. Vi har fått berättat hur fasansfullt det kan vara både för den som drabbas och för de nära och kära runtomkring. Regelverk och lagstiftningar krockar om man har flera sjukdomar. Det kan vara så att man har såväl ett missbruk och en beroendesjukdom som en psykisk sjukdom – det vi brukar kalla samsjuklighet. Det kan vara extra problematiskt att få den hjälp man behöver om man har flera sjukdomar. Den sjuke får hjälp för den ena sjukdomen. Personen mår kanske bättre och skrivs ut och skickas hem, för då anser vården att personen är färdigbehandlad. Men då har man inte fått hjälp med den andra sjukdomen. Risken är att personen åter blir sjuk, och då kanske sjukdomssituationen blir än värre. Vi socialdemokrater tycker att den som är sjuk – oavsett om man fått sjukdomen genom dålig arbetsmiljö eller om man har en psykisk sjukdom eller en beroendesjukdom – måste få hjälp, oavsett vem som har ansvaret. Vi vet också att det faktiskt går att kroka arm och behandla personer . Många vittnar ju om att det börjar med psykisk ohälsa, som gör att man startar sitt beroende av droger. Regeringen fortsätter sitt arbete utifrån den nuvarande strategin för området psykisk hälsa. Som framgår av vårt betänkande har avsevärda satsningar gjorts på detta område. avsattes 1,7 miljarder för insatser som skulle gå till området psykisk hälsa. Det som många glömmer bort är att vi måste se till att det finns kompetent personal som kan och vill jobba inom elevhälsan, psykiatrin och missbruksvården. Vi måste se till att personalen får rätt förutsättningar att göra ett bra jobb och att det blir lite mer status att jobba inom psykiatrin och missbruksvården, oavsett om den bedrivs i kommunen, regionen eller . Vi måste också våga titta på hur de olika ersättningssystemen fungerar så att vi gör rätt saker – inte bara det som blir en extra pinne i statistiken som kan redovisas så att man kanske får en bättre ersättning just för den insatsen. I den överenskommelse som träffades mellan , Socialdemokraterna, anges att psykiatrin och elevhälsan ska stärkas och att ett mål om köfri barn- och ungdomspsykiatri ska slås fast. Detta har också statsminister sagt i sin regeringsförklaring. Psykiatrin ska också byggas ut, och vi ska utreda en ny vårdform för patienter med lättare psykisk ohälsa. SKL och staten ska sluta ett avtal om ett större statligt ansvarstagande med ökande resurser för att bland annat stärka elevhälsans främjande och förebyggande arbete, motverka mobbning och göra särskilda satsningar riktade mot riskpersoner. låter det som om ingenting görs, men så är inte fallet. Det finns goda exempel på sådant som görs väldigt bra och på rätt sätt, men det är inte alltid de bästa som lyfts fram. Men självklart måste mer göras. Det som måste vara i fokus är att den som lider och drabbas av psykisk ohälsa ska få rätt hjälp och . Men man måste jobba mer förebyggande för att fler ska få en bra psykisk hälsa. Frågor om psykisk ohälsa Det behövs mer forskning, kunskap och förståelse, för det ökar möjligheten till rätt vård och omsorg efter behov. Det är inte alltid den som lider av psykisk ohälsa som står längst fram på barrikaderna och ropar högst på vård och hjälp. Många vågar kanske inte ens prata om det eller söka den vård de behöver, för det är lättare att prata om och få förståelse för en nyopererad åkomma eller ett brutet ben än att prata om att man lider av en psykisk ohälsa, oavsett orsak. Även om jag tycker att det har blivit bättre har vi alla ett ansvar för att det blir lite mer lika, att vi tar den psykiska ohälsan och dess konsekvenser på allvar precis som vi gör med andra sjukdomar. Vi har haft seminarium i , och jag har själv varit ute på många ställen där man jobbar för fullt och på många olika sätt för att förbättra den psykiska hälsan och hjälpa dem med psykisk ohälsa. Det som behövs är mer samordning, mer förebyggande, tidiga insatser och behandlingar som går att få i hela landet. För oss socialdemokrater är satsningar på vår gemensamma välfärd och de här sakerna viktigare än stora skattesänkningar för redan rika. Avslutningsvis, medan rösten håller, yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut. I detta anförande instämde (S). 97 (V) replik: Jag har en modest fråga till regeringsföreträdaren om den besparing på 90 miljoner som ni socialdemokrater har gjort tillsammans med , och på området psykisk hälsa. Jag måste säga att jag blev lite förvånad. Det står tydligt angivet i vårändringsbudgeten att pengarna har lagts som ett kapitaltillskott till . Jag vet, fru talman, att har en ansträngd röst , men jag hoppas ändå att hon kan svara på hur ni tänkte med de 90 miljonerna. 98 (S) replik: Tack, , för frågan! Jag kan inte svara på frågan med hundra procents säkerhet. Men liksom jag hade önskat något annat än den budget som gick igenom . Det blev ju så mycket mindre pengar. Jag är lite osäker på om det frågar om är den pott som inte hade använts tidigare. För att kunna presentera en budget med de pengar som behövdes togs pengar bort som inte hade använts. Jag tror, utan att vara till säker, att det är den potten som man ser i budgeten. Jag kan gärna återkomma när jag har dubbelkollat med regeringen. 99 (V) replik: Frågor om psykisk ohälsa Jag tycker att det låter lite märkligt att regeringen och Socialdemokraterna, som representerar, valde att ta bort just pengarna för bekämpning av psykisk ohälsa, som är ett tickande problem, och att pengarna inte hade gått åt. Men, fru talman, jag ser fram emot svar när rösten har kommit tillbaka och kontrollen är gjord. 100 (S) replik: Jag tycker att det är en relevant fråga. Självklart ska jag ta reda på hur det är, så att får ett riktigt svar. 101 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag välkomnar alltid – det vet ledamöterna – att både för- och efternamn används, för det är ju vad som är sagt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Grundläggande om utbildningen, Lärare och elever och Över-gripande skolfrågor § 12 Grundläggande om utbildningen, Lärare och elever och Övergripande skolfrågor betänkande 2018/19:UbU8 Grundläggande om utbildningen, betänkande 2018/19:UbU9 Lärare och elever och betänkande 2018/19:UbU10 102 (S): ”Det ska lysa ur barnens ögon av nyfikenhet, förväntan, av lust att lära, av engagemang mot krig och orättvisor i världen. Det för en bra start i livet.” Dessa tänkvärda ord kommer från en skolchef som jag hade glädjen att få samarbeta med tidigare. Och visst lyser det ur många barns ögon i skolan . Undersökningar från visar att eleverna trivs bra eller till och med väldigt bra i skolan, med skolarbetet, med sina klasskamrater och med lärarna. Resultatet förvånar säkert många med tanke på allt prat om hur stökigt det är i skolan, om bristen på respekt för lärarna och hur lite eleverna lär sig. Den gängse bilden av svensk skola är hårt vinklad och högst onyanserad. Verkligheten är så mångfasetterad och svår att gestalta i en samlad, rättvisande beskrivning. Men en skola i förfall är en nidbild som varken lärare eller skolledare känner igen sig i, för mitt i alla livliga diskussioner, fru talman, om skolans brister får vi inte glömma allt som faktiskt fungerar väldigt bra. Eleverna har en demokratisk kompetens och ett kritiskt tänkande – egenskaper som förvisso inte låter sig mätas på en betygsskala från A till F men som utgör fundament i en demokrati. Det här förringar inte på något sätt de skolledare och lärare som upplever en hopplöshet i sin arbetssituation, som blir hotade på jobbet eller av andra skäl känner uppgivenhet. Deras röster är odiskutabelt viktiga. Men det ligger en fara i när en debatt blir så oerhört polariserad att inga nyanser längre är tillåtna. Utrymme måste även ges för entusiastiska och visionära röster att höras, annars riskerar bilden av en havererad skola att ersätta verkligheten. Grundläggande om utbildningen, Lärare och elever och Över-gripande skolfrågor Det finns problem i skolan, problem som dessvärre har funnits under en . PISA-mätningen visade att svenska elevers kunskapsresultat sjunkit oroväckande mycket , och 2014 kom en larmrapport från om att svensk skola blivit alltmer ojämlik. Regeringen tillsatte 2015 en skolkommission bestående av forskare, skolledare, lärare och andra viktiga funktioner för skolan med uppdraget att identifiera brister, analysera orsakerna och ta fram långsiktiga och hållbara lösningar. Kommissionen har identifierat oroväckande svagheter på systemnivå, till exempel brister i ansvarstagande hos många skolhuvudmän, problem i lärandemiljön och bristande förutsättningar för professionsutveckling. Det mest alarmerande är dock att svenska skolans stolta flaggskepp – alla elevers lika tillgång till utbildning – har tappat styrning. Men trots många brister finns även styrkor, enligt kommissionen. Vårt skolsystem är väl utbyggt från förskola till vuxenutbildning, relationerna mellan elever och lärare är goda och de allra flesta elever trivs bra i skolan. De har en demokratisk kompetens och uppvisar mycket goda resultat i engelska. Kommissionen har också presenterat en rad olika lösningar. Det handlar om allt från stärkt statligt stöd och mer fokus på undervisning till 6 miljarder just för en likvärdig skola. Min kollega kommer att utveckla detta mer i sitt anförande. Regeringen har inte suttit med armarna i kors. Från dag ett när vi tillträdde har resurser till skolan haft högsta prioritet. ser vi att kunskapskurvan försiktigt börjar vända uppåt. Vi ser att fler lärare har återvänt till läraryrket och att barngrupperna har blivit mindre. arbetar 28 000 fler i skolan jämfört med när regerade landet. Det är vi stolta över men inte helt nöjda med. Därför spänner vi nu bågen ytterligare tillsammans med , och Liberalerna och fortsätter vårt enträgna arbete. Glädjande nog finns flertalet av lösningar med i vår överenskommelse. Att lära barn att de flesta grundläggande kunskaper kräver tid är en av skolans svåraste uppgifter . Det är inte gjort i en handvändning att avkoda alfabetet eller förstå divisionens konst. Att lära sig ett nytt språk tar tid. Några genvägar finns inte. Uthållighet, tillit mellan lärare och elever och undervisning av hög kvalitet som möter elevernas behov av stöd och utmaningar utgör själva stommen i arbetet. Lägg så till ett nära samarbete med både elevhälsan och föräldrarna, för när eleverna mår bra brukar de goda resultaten inte låta vänta på sig. Den kanske viktigaste nyckeln till framgång är att lärarna får mer tid till undervisningsarbetet. Regeringens förslag om 475 miljoner till lärarassistenter som kan avlasta är en viktig åtgärd. Det är ju i mötet mellan elev och lärare som engelskans oregelbundna verb ska förstås och logiken i andragradsekvationer göras begriplig. Det är i mötet mellan lärare och elev som kunskaper processas och slår rot. Det är i detta möte som eleven blir sedd och bekräftad och ges chansen att lyckas. Grundläggande om utbildningen, Lärare och elever och Över-gripande skolfrågor Forskningen visar entydigt, fru talman, att den starkaste skyddsfaktorn för att barn och ungdomar inte ska riskera att hamna i missbruk, kriminalitet och arbetslöshet är att de klarar sin skolgång. Då behöver alla goda krafter samarbeta och hjälpas åt så att våra barn och ungdomar får växa i kunskap och bildning. Det oroar mig när många lärare och rektorer vittnar om en ”kundmentalitet” som vuxit fram bland elever och föräldrar. Lärare och skolor ses som något man kan reklamera och byta ut om man inte är nöjd. Men skolan är ingen butik. Skolans innehåll är inte något som erbjuds intresserade kunder på en marknad. Skolan är vår viktigaste kulturinstitution som har till uppgift att skapa förutsättningar för en samhällsgemenskap och dess utveckling. Sådana värden går inte att köpslå om på en marknad. Om utbildning reduceras till en produkt på en marknad och elever och föräldrar förvandlas till kunder går något väsentligt förlorat. Det är gott och väl att elever och föräldrar har möjlighet att byta skola, men det gör dem inte till kunder. Ena stunden är vi överens över partigränserna om att avlasta lärarna arbetsuppgifter. I nästa stund bevittnar vi hur en majoritet i utbildningsutskottet lägger ytterligare sten på bördan genom ett förslag om att införa skriftligt ordningsomdöme för alla elever på högstadiet och gymnasiet. I en insändare i tidningen skriver fyra Huddingeelever följande: ”Tro oss, elever som beter sig illa i skolan är medvetna om detta och ofta är de stökiga av en anledning, kanske inte ens en anledning som är deras fel. Att få omdömen som inte påverkar meritvärdet kommer utan tvekan att stressa de som inte behöver oroa sig om ett dåligt omdöme som det kommer att ignoreras av de elever vars problem ska ’lösas’ med detta betyg.” Vi socialdemokrater håller med Huddingeeleverna. Vi vill inte heller ha några skriftliga ordningsomdömen. Lärarfacken och skolledarna vill inte ha det och inte heller , professor i pedagogik. Han hänvisar till forskning som visar att om elever upplever skolan som en meningsfull plats att vara på kommer de flesta att vilja vara där och bete sig på ett rimligt sätt. Trots kritik från elever, lärare och forskare framhärdar de borgerliga i sin tro på att ett ordningsomdöme är vad som krävs för att skapa trygghet och studiero på högstadiet och gymnasiet. Det finns en mängd skäl, fru talman, till att vi anser att ordningsomdömen inte ska införas: Vi kommer inte att nå de stökiga eleverna, som sannolikt inte kommer bry sig om omdömet. De administrativa bördorna för lärare ökar, vilket ger mindre tid för varje elev. Grundläggande om utbildningen, Lärare och elever och Över-gripande skolfrågor Eleverna riskerar att inte öppet våga ifrågasätta lärare med risk för att få ett dåligt omdöme. Nio av tio rektorer uppger att ordningsregler, samtal, stöd och förebyggande arbete är viktigare än disciplinära åtgärder. Vi har i januariavtalet kommit överens med , och Liberalerna om att ta fram en nationell plan för trygghet och studiero. Låt oss lägga krut på det arbetet och lägga symbolpolitiken åt sidan! Därför yrkar jag bifall till reservation 24 i betänkande UbU8. , fru talman: För oss socialdemokrater är en skola där alla elever, oavsett bakgrund, kan lyckas hörnstenen i det starka samhället. har tidigare haft ett av de mest högpresterande och jämlika skolsystemen i världen. Dit ska vi igen. Då krävs fokus på kunskap och bildning, trygghet och studiero och höga förväntningar på alla barn. Det ska lysa ur barnens ögon. Det ska lysa av nyfikenhet, förväntan och lust att lära. Det ska lysa av engagemang mot krig och orättvisor i världen. Det ska lysa ur alla barns ögon, oavsett bakgrund och uppväxt. Den lyskraften kommer att göra den fortsatta livsresan betydligt ljusare. 103 (M): I skolan läggs grunden för att kunna skapa sig ett bra liv och för att kunna förverkliga drömmar. Utan en fungerande skolgång och godkända betyg är det svårt att göra någonting av sitt liv. ska vi diskutera tre olika betänkanden. Alla tre är stora betänkanden, så det är svårt att välja vad man ska fokusera på. Skolans område är ju väldigt stort. Om man bildar sig en uppfattning om hur svensk skola fungerar baserat på det man ser i medierna är det lätt att tro att allting är nattsvart: Det finns ingen skola som fungerar, och det är stök och oro överallt. Men den bilden stämmer inte riktigt. kom med en undersökning som visar att nio av tio lärare faktiskt trivs i skolan. Det är inte riktigt den bilden man får när man läser tidningen. Tack vare alliansregeringens reformer vände resultaten uppåt. Men vi kan inte vara nöjda med vårt PISA-resultat . Tyvärr är den förra mandatperioden, de fyra åren, förlorade år på skolans område. Allting landade i som egentligen inte kom med något annat än fler utredningsförslag. Och väldigt lite av det har hunnit bli verklighet. Det är ändå viktigt att i debatten också lyfta fram det som faktiskt fungerar bra. Det finns lärare och elever som har en trygg och bra arbetsmiljö och skolor där elever lär sig det de ska och som faktiskt fungerar väl. Det skulle jag vilja säga gäller de allra flesta skolor. Ett annat viktigt men väldigt tråkigt ämne är hedersförtryck. Det är ett vedervärdigt fenomen som tyvärr växer sig allt starkare. Det finns stora problem i olika områden. Skolans värld är tyvärr inte fri från fenomenet.