prot · H60997 · 2019-05-29 00:00:00 — När jag är ute och träffar investerare eller externa bedömare och internationella organisationer, som , eller , öser de tvärtom beröm över den ekonomiska utvecklingen i . De berömmer våra exceptionellt starka statsfinanser och att vi har den högsta sysselsättningsgraden som någonsin har uppmätts i något EU-land. Vi har överskott i de offentliga finanserna. Vi har den lägsta statsskulden . Vi har snabbat på hur snabbt nyanlända kommer i arbete. Vi har en extremt stark utgångspunkt i den svenska ekonomin. Vi har också haft hög tillväxt per capita när vi tittar på bnp per capita . Den har varit starkare än i de allra flesta länder som vi brukar jämföra oss med. Om det finns någon kritik gentemot finanspolitiken som jag har hört är det inte att den inte är långsiktigt ansvarstagande, utan möjligen att det vore bra om jag lättade lite på plånboken för att på så sätt underlätta för att föra en något mindre expansiv penningpolitik. Det är den enda kritiken som jag har hört utifrån. Men, , berätta gärna för mig vilka externa bedömare som delar din analys. Den låter oerhört hemsnickrad. 31 (M): Låt oss börja med målet som regeringen hade inför valet . Regeringen tog över plats 12 i EU-statistiken. Det är inte en borgerlig tankesmedja – om man nu inte kallar EU för en borgerlig tankesmedja. Det får man absolut göra. Men i så fall får finansministern förtydliga vad hon menar. Jag trodde att vi båda kunde lita på EU-statistiken och ta vår utgångspunkt i den. Vi kanske har olika uppfattningar om det också. Men jag tar min utgångspunkt där. Den här regeringen hade som mål att ha EU:s lägsta arbetslöshet. låg på plats 12. För att ta min liknelse med cykeln i uppförsbacke och nedförsbacke var det global lågkonjunktur, och vi var i en uppförsbacke. Det var tungt att trampa. Men låg på plats 12. Finansministern och den här regeringen tog över, och vi har haft global högkonjunktur. Vi har haft nedförsbacke. Det som har hänt är att vi har rasat i statistiken. Andra länder har, för att använda den liknelsen, cyklat förbi . Vi har rasat till plats 17 bland EU:s länder. Då avskaffar den här regeringen helt enkelt målet och säger: Vi slutar mäta mot det här. Var skälet då, fru talman, från finansministerns och regeringens sida att man tyckte att EU var en borgerlig tankesmedja och att den statistiken inte var tillförlitlig? Var det därför man slutade mäta mot det? Jag köper inte riktigt det. Man har bara avskaffat målet. Givet det som debatten gäller är den låga räntan hos en delförklaring. Den här debatten kommer att fortsätta. Min övertygelse är att en stor del av skulden kommer att landa på den här regeringens ekonomiska politik och avsaknad av reformer för att göra , relativt sett andra länder, mer konkurrenskraftigt. 32 Finansminister (S): kunde räkna upp noll externa bedömare som delar hans uppfattning om att det är regeringens ekonomiska politik som är orsak till den svaga kronan – noll. Det är en hemmasnickrad teori. Jag har aldrig hört den någon annanstans. Kanske är det sådant man ägnar sig åt när man sitter i opposition och funderar över vad man ska säga i en interpellationsdebatt. försöker blanda bort korten och tala om EU:s arbetslöshetsstatistik, som jag självklart aldrig har ifrågasatt. Men det här handlar inte om det i första hand, utan det handlar om kronans värde. har i sin argumentation om att den svaga valutakursen beror på regeringens politik inte kommit med något exempel på någon extern bedömare som delar den synen. Vi såg under förra mandatperioden till att beta av det stora underskott som vi ärvde av den moderata regeringen. Underskottet berodde inte på att det i slutet av alliansåren var finanskris eller kraftig global nedgång i konjunkturen. Den var tvärtom på väg uppåt. Ändå valde man att genomföra stora ofinansierade skattesänkningar, mest för dem som tjänade mest. Man skickade på så sätt notan till vanliga löntagare, pensionärer och människor som av olika anledningar är sjukskrivna och inte kan arbeta. Man skickade också notan till framtida generationer genom att skuldsätta hela svenska folket för att sänka skatten för dem som tjänar mest. Det är inte så man bedriver ansvarsfull ekonomisk politik. Det är inte så man bedriver bra konjunkturpolitik. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2018/19:228 om höjning av skatten på bensin och diesel 33 Finansminister (S): har frågat mig hur mycket skatten på bensin och diesel ska höjas. Jag vill inledningsvis säga att jag delar den oro som många känner för de ökande drivmedelspriserna. Det finns många områden i där man är helt beroende av bilen. De senaste prishöjningarna som orsakats av ett stigande oljepris och en svag krona slår hårt för människor i dessa områden. I längden är inte oljeberoendet hållbart, varken ekonomiskt eller för klimatet. Jag vill också understryka vikten av att hela ska leva och växa, som det är angeläget att bedriva en effektiv miljöpolitik. anges att en kraftfull grön skatteväxling ska genomföras. Exakt hur denna skatteväxling ska genomföras kommer regeringen att återkomma till. Det stämmer att drivmedelsskatten på bensin och diesel höjdes förra mandatperioden. Det finns flera skäl till detta. Ett av skälen var att vi ärvde ett stort budgetunderskott i när det fanns ett stort behov av gemensamma investeringar. Ett annat skäl är att regeringen anser att det är viktigt att skatternas miljöstyrande effekt inte urholkas. I sammanhanget bör det också noteras att även interpellantens parti höjde drivmedelsskatterna i regeringsställning. Regeringen har gjort ansträngningar för att hitta åtgärder utanför skatteområdet för att uppnå de nationella målen om minskade utsläpp från transportsektorn, mål som också interpellantens parti har ställt sig bakom. Regeringen föreslog i budgetpropositionen en reduktionsplikt som innebär att miljövänliga bränslen blandas in i fossila bränslen. I samband med att reduktionsplikten infördes sänktes energi- och koldioxidskatten för bensin och diesel. har bilarna blivit alltmer bränslesnåla , och dagens begagnade bilar drar allt mindre bränsle i takt med att fordonsflottan ställs om. Detta innebär att det faktiskt inte är dyrare att köra en bil till jobbet än vad det var . Regeringens ambition är att skynda på utvecklingen mot mer bränslesnåla bilar. När jag tillträdde som finansminister hade vi ett system där vanligt folk via skatten fick vara med och bekosta nybilsköp. Den supermiljöbilspremie som fanns då gick till den som hade råd med en splitterny bil. Supermiljöbilspremien har vi ersatt med ett bonus–malus-system. De som har råd att köpa en ny bil med höga koldioxidutsläpp bekostar bonusen till dem som köper en bil med låga koldioxidutsläpp. Detta är ett sätt att styra mot en bilflotta med bilar som släpper ut mindre och dessutom är billigare att köra. Regeringen har också tillsatt en kommitté för att se över reseavdraget. Översynen görs bland annat för att underlätta för dem som bor på landsbygden och för att bidra till klimatmålet för transportsektorn 2030. ska lämna sitt betänkande , och efter det följer sedvanlig beredning i . 34 (M): Tack, ministern, för svaret! Hur mycket har kostnaderna ökat för alla människor i som är beroende av bilen och saknar alternativ? Har regeringen räknat på det? Kan finansministern presentera några kalkyler eller beräkningar för hur klimatpolitikens kostnader fördelas mellan stad och land, mellan dem som har alternativ till bilen och dem som inte har det? Regeringen har höjt bensinskatten, dieselskatten och fordonsskatten och försämrat reseavdraget. har klimatutsläppen ökat i , trots alla straffskatter på , på landsbygd och på alla som är beroende av bilen. Regeringens klimatpolitik har fått mycket kritik för att vara dyr och ineffektiv. Dessutom får bördan för regeringens klimatpolitik till stor del bäras av människor som inte har alternativ till bilen som regeringens satsningar går till dem som redan har alternativ till bilen. Elcykelpremien, satsningar på kollektivtrafik och elbilspremien nyttjas till största delen av människor i städer som redan har bra kollektivtrafik och korta avstånd. Kostnaderna får sedan bäras av alla dem som inte har möjlighet att på samma sätt nyttja dessa satsningar. Att det är på det sättet tycker jag är djupt orättvist. Men jag ska vara ärlig. har tidigare heller inte varit bra på detta område. Jag har själv varit väldigt arg på mitt eget parti för att det historiskt har höjt bränsleskatten. Vi är inte på något sätt utan skuld. Men vi moderater har till slut förstått att man inte kan fortsätta höja redan höga bränsleskatter hur mycket som helst. När M-KD-budgeten röstades igenom innebar det att vi i på riktigt sänkte skatten på bensin och diesel. Det handlar inte om någon stor sänkning, men det är ett trendbrott i raden av tidigare skattehöjningar på området. Om man har gjort fel kan man erkänna det och sedan börja rätta till det. Priset på bensin och diesel är för högt, och vi måste börja sänka skatterna. 2.0 har samlat långt över 600 000 människor som tycker att bränsleskatterna är för höga. Det är ett fantastiskt initiativ, fru talman. De har samlats över parti- och blockgränser för att säga ifrån, och åtminstone vi moderater har lyssnat på det budskap de levererar. Frågan är om regeringen tänker göra det. Eller tänker man slå dövörat till när människor försöker säga till om att det är alldeles för dyrt att tanka bilen? Kravet från 2.0 är ett bensinpris på per liter. Det kan tyckas helt orimligt i när bensin- och dieselpriset ligger per liter. Men , när blev finansminister, kostade en liter bensin eller diesel i lite . I en valrörelse precis då gav ministern uttryck för att priset på bensin och diesel – då låg det på per liter – var alldeles tillräckligt högt. Så är det inte . Vad har ändrats , enligt finansministern? Varför var per liter tillräckligt högt och varför räcker inte per liter ? Varför ska man fortsätta klämma åt med höjda skatter, överindexering och så vidare? Varför räckte då, medan vi ska höja priserna ännu mer när det är ? Vad har hänt ? Varför vill finansministern klämma åt alla dem som inte har några alternativ till bilen? 35 Finansminister (S): frågar om vi har räknat på kostnader. Det berättade jag om i mitt interpellationssvar. Det är alltså inte dyrare att köra en bil till jobbet än det var eller för den delen tio eller . Det beror på att våra bilar, även begagnade, har blivit så mycket mer effektiva att det inte krävs att man jobbar längre för att kunna betala kostnaden för att ta sig till jobbet, trots att bränslepriset har gått upp. Frågan är om utvecklingen kommer att stoppas eller om den kommer att fortsätta. Om vi ser in tror vi då att oljepriset kommer att sjunka på världsmarknaden? Kommer efterfrågan att minska eller utbudet av råolja att öka mycket kraftigt? Nej, det är inte det mest troliga, utan tvärtom är det högst troligt att råoljepriset kommer att fortsätta ligga högt eller till och med öka . Vad är det bästa svaret på det? Är det att ställa om så att vi inte behöver vara så beroende av råoljepriset? påverkas det av osäkerheten i , utvecklingen i och hur Opec agerar. Är det vad vi även ska vara beroende av när det handlar om hur dyrt det är att köra till jobbet eller hämta ungarna från fotbollsträningen? Nej, det här visar behovet av att ställa om. Vi kan köra på svenskt biodrivmedel som kommer från restprodukter från vår skogsproduktion. Vi kan köra på svensktillverkad el. Det är sådant som behövs . För att slippa vara såhär beroende av oljepriset behöver vi se till att ställa om. När vi gör omställningen ska vi se till att hela landet kan vara med i den. Det är därför vi bland annat tittar på hur vi kan stärka reseavdraget och på så vis underlätta för människor i glesbygden. Det är också därför som vi inte längre gör som parti gjorde då man satt i regeringsställning, nämligen att se till att undersköterskan, vaktmästaren eller matbespisningspersonalen var tvungna att betala supermiljöbilspremie för dem som har råd att köpa nya bilar, det vill säga oftast dem i storstäder. ser vi till att de som har råd att köpa dyra bensinslukande bilar får betala en premie för dem som köper de miljövänliga bilarna. På så vis slipper vanligt folk i glesbygd stå för storstadens nybilskonsumtion. 36 (M): Finansministern säger att hon delar oron hos de människor som tycker att det har blivit alldeles för dyrt att tanka. Men den slutsats som finansministern drar av den oro som vanliga människor som är beroende av bilen känner är att skatten behöver höjas betydligt mycket mer. Om litern var ett alldeles tillräckligt högt bensinpris är min fråga: Vad har hänt då varit finansminister, när nu inte ens litern räcker? Ska bensin- och dieselpriset vara litern? När är finansministern och den här regeringen nöjd? Vad bör priset ligga på? Det är en rimlig fråga, med tanke på de svar finansministern ger. Sedan är det ju bra för alla er som lyssnar på den här debatten att ni nu åtminstone förstår att bara för att priset vid bensinmacken har gått upp från litern till litern är det inte dyrare för er att åka till jobbet. Det är bra att finansministern nu kan förklara det för er, om ni inte begriper det på egen hand. Alla de drygt 600 000 människorna i 2.0 ska förstå att det inte har blivit dyrare för dem, trots att bensinpriset och dieselpriset har gått upp från litern till snart litern. Det är helt enkelt inte dyrare för er att tanka – bara så att ni där ute förstår. Det är finansministerns ord. Hon tycker att det är fullt okej för er. Ni borde förstå att det inte har blivit dyrare. Jag kan inte tolka svaren på annat sätt än så, fru talman. De kostnadsökningar på litern som har skett sedan blev finansminister är till största delen koldioxidskatt och moms och ingenting annat. Det framförs ofta att de beror på oljepriset. Ja, oljepriset styr givetvis kostnaden för bensin och diesel. Oro i omvärlden påverkar givetvis också bensin- och dieselpriset. Men faktum är att den enskilt största förklaringen till de ökade kostnaderna är finansministerns politik och ingenting annat. Det är till största delen moms och koldioxidskatt som är förklaringen till de högre kostnaderna. Vi är helt överens om att vi behöver ställa om till fossiloberoende. Där är jag och finansministern inte oöverens. Men frågan är: Måste man klämma åt människor som inte har alternativ på vägen? Det blir inte kortare till jobbet bara för att finansministern höjer kostnaderna för bensin och diesel. Barnen behöver fortfarande skjutsas. Det hjälper inte klimatomställningen att de som inte har alternativ ska bli fattigare. Alla de människor som behöver bilen ska bli fattigare med finansministerns politik. Det är tydligen lösningen på klimatproblemen enligt henne. Jag tror inte det, fru talman. Jag tror att vi kan göra väldigt mycket annat för att lösa de utmaningar vi står inför. Det handlar givetvis om kärnkraft och om att se till att vi har en trygg elförsörjning. Vi måste se till att vi bygger ut, så att vi klarar av elförsörjningen. Det är ett stort problem när folk köper elbilar att vi inte klarar av att dra in el som räcker till i alla områden. Frågan som jag ställde från början tycker jag kvarstår: Vad har egentligen ändrats hos finansministern, när var fullt tillräckligt förut men absolut inte räcker ? 37 Finansminister (S): Någon ordning får det faktiskt vara i . Det är inte korrekt att större delen av de prisökningar som har skett beror på skatten. Skatten står för . Resten beror på andra faktorer, framför allt att oljepriset har ökat. Det handlar också om kronans värde. Någon ordning får det faktiskt vara i debatten, ! 38 (M): Jag håller med finansministern om att det måste vara ordning och reda. Det bör det vara på finansministerns svar också. Jag fick denna uppgift av petroleumindustrierna, där man räknat ut vad kostnadsökningen beror på –2015, då tog över budgetansvaret som finansminister i det här landet. och kan förklaras av moms och koldioxidskatt. Givetvis påverkar i botten världsmarknadspriset på olja och en del andra faktorer, såsom kronkurs med mera. Men momsen växer i takt med de kostnaderna. Om finansministern nu hävdar att jag har fel i den här kammaren, fru talman, skulle jag väldigt gärna vilja höra finansministern berätta exakt hur mycket av kostnadsökningen som hon menar att momsen och koldioxidbeskattningen står för i kronor och ören sedan den dag hon tog över budgetansvaret, . Kan finansministern inte presentera det tycker jag att finansministern ska överväga om man ska ha de starka formuleringar finansministern hade. 39 Finansminister (S): är den uppgift som jag har fått från tjänstemännen på . Vi kan jämföra siffrorna efter debatten. kan jämföras med de höjningar på som skedde under åtta alliansår vad gäller diesel. Vi kommer att behöva ställa om vår fordonsflotta. Det finns ny teknik vad gäller el, men det finns också ny teknik vad gäller fossilfritt. Det är dit vi behöver gå. Långsiktigt är det inte hållbart att släppa ut så mycket som vi gör. Det är inte så att oljepriset långsiktigt kommer att sjunka. Det är tvärtom. För att människor långsiktigt ska kunna leva på landsbygden och i glesbygden i behöver vi se till att ställa om vår fordonsflotta, så att man kan ta sig till jobbet och hämta ungarna på dagis trots oljeprisökningarna och de fluktuationer som vi ser i världsmarknadspriset på olja. Vi behöver köra på inhemskt producerade biodrivmedel. Vi behöver köra på inhemskt producerad el. Det är så vi långsiktigt säkrar att vi kan leva i hela landet och kan ta bilen till och från arbetet och till och från de nödvändiga aktiviteterna. Men framför allt har vi ett ansvar mot framtida generationer att göra det som krävs för att stoppa klimatförändringarna. Det är för våra barns och barnbarns skull. Lyssna inte bara på ! De samlar många konton på Facebook. Man får se hur många människor som står bakom de kontona. Men de samlar inte så många i sina demonstrationståg. Titta på de tusentals och åter tusentals ungdomar som demonstrerar! De fyllde i . De demonstrerar över hela och över världen för att du och jag och andra politiker ska ta vårt ansvar gentemot våra framtida generationer. Jag vill göra det. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2018/19:233 om ytterligare krav i handelsavtal 40 Statsrådet (S): har frågat mig om jag avser att verka för att inkludera klausuler kring samarbete om återvändande och återtagande av avvisade medborgare från i EU:s frihandelsavtal med tredjeland. Såväl som andra berörda länder har en folkrättslig skyldighet att återta egna medborgare som har avvisats eller utvisats från . Den skyldigheten gäller oberoende av om det finns ett återtagandeavtal. Det innebär att samma folkrättsliga skyldighet föreligger oavsett om klausuler för återvändande och återtagande inkluderas i andra avtal. inkluderas klausuler om återtagande i EU:s partnerskaps- och samarbetsavtal. Dessa avtal omfattar även det handelspolitiska området. Handelspolitiken har därtill starka utvecklingsfrämjande effekter, genom att ökad handel och ekonomisk tillväxt medför högre sysselsättning och därmed fattigdomsbekämpning i utvecklingsländerna. Regeringen stöder de handelspolitiska instrument som utgör incitament för att skapa bättre ekonomiska möjligheter på plats. Det är ett av skälen till att regeringen konsekvent har verkat för att underlätta för de minst utvecklade länderna att öka sin handel, både genom EU:s ensidiga tullättnader och inom WTO:s multilaterala regelverk. Det är även viktigt att erinra om att ökad handel medför ett minskat behov av bistånd. Regeringen har initierat projektet relationer, där vi just går från att ha varit biståndsgivare till att utveckla bredare ekonomiska partnerskap med ett antal länder. Inte minst viktigt är det att de arbetstillfällen som handeln skapar leder till att risken för radikalisering minskas betydligt. Vi har också sett att när exporten från ett utvecklingsland ökar får det mycket positiva konsekvenser för kvinnors sysselsättning och ekonomiska egenmakt. Dessa handelspolitiska åtgärder utgör naturligtvis ett komplement till annat stöd för återuppbyggnad i syfte att underlätta för återvändande i hårt drabbade länder. 41 (SD): Tack för svaret från statsrådet ! Statsrådet lade i sitt svar vikt vid de utvecklingsfrämjande effekter som ökad handel genererar. Jag delar självklart bilden att ökad handel och ekonomisk tillväxt medför högre sysselsättning och därmed bör ses som ett effektivt sätt att bekämpa fattigdom i utvecklingsländer. Det råder med andra ord ingen splittring mellan mig och rörande vikten av att på olika sätt främja handel med mindre utvecklade länder. Med det sagt var det dock inte fullt ut vad min frågeställning berörde. Att handel skapar tillväxt och välstånd i de utvecklingsländer som unionen ökar sin handel med är självklart. Det behöver dock inte alls påverka hur väl samarbetet kring potentiellt återtagande av den berörda statens medborgare fungerar. Dessa två frågor borde enligt min mening vara tätt sammankopplade i och med att vi rimligtvis kan ställa tuffare krav på en stat som vi har goda handelsförbindelser med. Utöver det har statsrådet självklart helt rätt i att det utpekade landet likaväl som andra stater har en folkrättslig skyldighet att återta egna medborgare som har avvisats eller utvisats från . Det är en skyldighet som jag på intet sätt önskar bortse ifrån eller underminera. Däremot blir det för mig uppenbart att den folkrättsliga skyldigheten inte väger tungt nog om den till trots är i behov av att man inkorporerar klausuler om återtagande i diverse avtal likt det med . Om den folkrättsliga skyldigheten rörande återtagande fullt ut hade respekterats av samtliga parter hade man onekligen inte behövt nämna återtagande i diverse avtal på det sätt som inte minst statsrådet själv påpekar. Det i sig talar för att endast folkrättsliga skyldigheter inte väger tungt nog utan att det krävs formalisering rörande återtagande i diverse avtal som unionen knyter med tredjeland. Min huvudsakliga fråga i den ställda interpellationen rörde dock hur statsrådet mer principiellt ställer sig till klausuler i EU:s frihandelsavtal med tredjeland om samarbete om återvändande och återtagande av avvisade medborgare från . I sitt svar konstaterar statsrådet, precis som jag nämnt, att det finns ett folkrättsligt ansvar på området samt att det redan existerar exempel på avtal som inkluderar just klausuler om återtagande. Jag tolkar därför svaret som att statsrådet i grund och botten ställer sig positiv till återtagandeklausuler för att på det sättet öka både incitamenten och förutsättningarna för att återtagande över huvud taget sker i de fall där det är aktuellt samt att det sker under strukturerade former. Jag vill dock ge statsrådet möjligheten att förtydliga om min tolkning av hennes svar är korrekt eller inte. Om den är korrekt vill jag veta om hon då är redo att verka för att återtagandeklausuler inkluderas även i frihandelsavtalen och inte bara i de partnerskaps- och samarbetsavtal som statsrådet refererar till. 42 Statsrådet (S): I enlighet med Europeiska rådets rådsslutsatser om migration utgör handel ett av de politikområden som ska bidra till ett bättre genomfört återtagande. Det ekonomiska partnerskapsavtalet med , som ingicks , innehåller en sådan klausul. I EU:s handelsavtal med fastslås att den ökade rörligheten för fysiska personer kräver fullständigt samarbete i fråga om återvändande och återtagande av personer som vistas i EU eller i strid mot avtalets regler för inresa och tillfällig vistelse. Den viktigaste faktorn för återvändande som sker med tvång är att personernas hemländer är beredda att ta emot dem som har fått avslag. Det finns ett folkrättsligt åtagande att alltid ta emot sina flyktingar oavsett om det finns några klausuler eller inte. Mervärdet med avtalet är att återtagandet ska ske i rättssäkra former och under så bra former som möjligt.