prot · H60970 · 2019-03-29 00:00:00 — Regler har en tendens att leda till att det blir dyrt och krångligt för företagen. Jag och , eller åtminstone våra partier, brukar tycka att det är en dålig sak. Vi brukar också tycka att regler är något vi ska ha mindre och inte mer av. Frivillighet, i alla fall när det fungerar, är i stort sett alltid att föredra. 39 (M): När det gäller att vi ska ha konkurrenskraftiga spelregler för näringslivet är jag och statsrådet helt överens. Vi ska inte ha nya pålagor och kostnader. Vi måste tvärtom minska regelkrånglet och förbättra villkoren för det svenska näringslivet. Att på en produkt, där det ändå finns en text på baksidan, skriva vem som har tillverkat den och i vilket land är däremot en synnerligen liten förändring. Den kostar inte heller pengar. Etiketten ska ändå tryckas. Jag roade mig med att vara konsument. Av konkurrensskäl gick jag till en Coopbutik och en Icabutik. Jag försökte vara en aktiv konsument och tittade på utvalda produkter. Där kunde det till exempel stå: Tillverkad för Coop . Det är naturligtvis viktig information. Jag är ju i en Coopbutik. Men det är kanske inte den konsumentinformationen jag behöver när jag ska välja mellan två produkter. En kan vara tillverkad för Coop och billigare än en märkesvara som kanske är gjord i . Det är den sortens information det handlar om. Jag tror inte att det vore alltför belastande för i det här fallet Coop att komplettera med en textrad där det står: Tillverkad för Coop i av någon. Jag tror att det vore överkomligt. Jag tycker också att det bra att branschen själv tar initiativ på området. Jag noterar till exempel att bagare konditorer har tagit fram en branschöverenskommelse där medlemsföretagen har kommit överens om till exempel hur mycket fullkorn ett fullkornsbröd ska innehålla och vad som krävs för att ett bröd ska få klassas som stenugnsbakat. Det är otroligt bra när branschen själv tar initiativ och kommer överens om olika saker. Precis som statsrådet sa blir det långvarigt och långsiktigt när det är branschen som gör en sak, och branschen själv är naturligtvis mest insatt i vad som gäller. När svenska bagare nu har kommit överens om vad som är ett stenugnsbakat bröd och vad som är fiber är det viktigt att alla aktörer i livsmedelsbranschen anammar den branschöverenskommelsen. När jag går in i min livsmedelsbutik, till exempelvis för att köpa bake-off, ska jag alltså kunna lita på att informationen är jämförbar. Jag tror att regeringen och våra myndigheter skulle kunna vara lite mer aktiva här. Det vore bra för oss konsumenter att, till exempel när det gäller bake-off, i brödhyllan kunna se att till exempel den bake-off som finns där kommer från . Jag tror inte att det skulle vara särskilt ansträngande eller kostsamt. Det betyder inte att jag tänker avstå från att köpa den. Men jag vill i alla fall vara medveten om var produkten kommer från, ifall jag köper den. Det vore värdefullt. Det här är viktigt. Som statsrådet och jag är helt överens om är det viktigt av försvarspolitiska hänsyn och vid en ofredssituation. Vi ska kunna äta och dricka även i en sådan situation. Men det är också viktigt utifrån konkurrenskraften för det svenska näringslivet. När vi påför regler och kostnader, till exempel höjs skatterna för näringslivet med 60 miljarder, blir produkterna från lite dyrare. Då är det viktigt att vi konsumenter kan göra medvetna och aktiva val. EMV-produkter, det vill säga egna märkesvaror, tar större och större andel av butikernas försäljning. Det behöver fortfarande inte vara fel, men man ska i varje fall kunna vara medveten om varifrån produkterna kommer och vem som har tillverkat dem så att jag som konsument kan veta och ha den kunskapen. 40 Statsrådet (S): Både jag och , liksom de flesta andra politiker, utgår från att det i normalfallet inte är så komplicerat när man vill införa något nytt som inte finns. Detta är nog också något som både jag och har haft synpunkter på i omvänd riktning när det handlat om någon annans förslag. Alla former av regler som införs för att säkerställa något bör var väl avvägda gentemot nyttan. Det måste vara den grundläggande principen. Jag tror inte att man ska låta lura sig, även om det känns väldigt lockande att säga att vi absolut ska införa märkningar på dessa saker eftersom det är jätteviktigt att vi producerar svenskt. Jag kan starkt sympatisera med denna åsikt, men jag tror inte att man ska låta lura sig att tro att det inte innebär en regelbörda och en kostnad om detta görs. Detta måste vägas mot en nytta. nämnde att man har tittat på och gjort egna överenskommelser om hur mycket fullkorn som fullkornsbröd ska innehålla. Ska man ha en märkning måste den vara kvalitetssäkrad. Då måste man avgöra hur stor andel av brödet som är producerad i och hur stor del som är producerad någon annanstans. Det hela är betydligt mer komplicerat än vad det ser ut vid första anblicken. Jag kan bara konstatera vilka fakta vi så här långt har på bordet. Jag läste upp en lång lista över saker och ting som ingår i sådant som enligt ska vara ursprungsmärkta. EU har också tittat på exempelvis spannmål och även en lång rad andra produkter som inte ingår i olika förordningar som reglerats av EU. Man har tittat på detta. har man konstaterat att nyttan, så som man kan bedöma den , inte motsvarar den ökade kostnaden och regelbördan som det skulle innebära för producenterna. Jag har ingen anledning att ifrågasätta denna del. Däremot tittar vi noga på och följer utvecklingen på området. Vi har konstaterat att det finns ett antal länder som har valt att informera till EU att de utökar ursprungsmärkningen på andra produkter än de som är reglerade i EU-förordningen. Det handlar exempelvis om , , och . Det absolut vanligaste är mjölk- och charkuteriprodukter. Där ser jag liten anledning för svensk del att göra detsamma givet att i stort sett hela detta sortiment i är anslutet eller kan ansluta sig till frivillig märkning. Detta är ganska enkelt. Det blir betydligt mer komplicerat när det gäller produkter som innehåller flera olika typer av ingredienser, till exempel bröd. I ett sådant läge tror jag att det är väldigt viktigt att man fortsätter med information. Jag tycker, återigen, att det frivilliga alternativet som har är bra. För den konsument som vill göra ett medvetet val finns det i sortimentet hos åtminstone både Coop och Ica – i varje fall när jag har handlat i dessa butiker – sällan eller aldrig bara deras egna produkter. Det finns även andra produkter som är märkta ”Från ”. Detta innebär att man kan göra ett val att köpa från . Min rekommendation till den som vill vara säker på att gynna svenskt jordbruk eller svensk produktion av vilket livsmedel som helst att alltid välja något som har märket ”Från ”. 41 (M): Statsrådet och jag är helt överens om att vi ska värna svensk livsmedelsproduktion och att vi som konsumenter behöver hjälp för att göra aktiva och medvetna val. Vi ska, herr ålderspresident, vara medvetna om att detaljhandelskedjorna har en oerhört stor makt. Jag tror inte att det finns någon enskild fabrikant som säljer till någon av de stora livsmedelstjänsterna som i något läge skulle vara i ett överläge eller i en starkare position än vad till exempel Coop eller Ica är. Detaljhandelskedjorna styr med järnhand. Jag tror därför att det är en politisk uppgift att föra resonemang med detaljhandelskedjorna. I vissa fall måste nog också denna församling lagstifta – regeringen måste ta fram förslag på lagstiftning – för att underlätta för oss konsumenter. Det finns nämligen producenter som vill sälja, konsumenter som vill göra aktiva och medvetna val och kedjor som, förmodligen fullt rationellt, ser att de kan få mycket högre lönsamhet på egna märkesvaror. Produkterna kommer ju ofta från lågkostnadsländer där man inte ställer samma krav på livsmedelsproduktionen som vi i vårt land gör. Jag använde ett väldigt näraliggande exempel där det just nu sker en kraftig strukturomvandling på grund av bland annat bake-off-produkter som kommer från lågkostnadsländer. I värsta fall försämrar dessa produkter villkoren dramatiskt för bageriprodukter i . Detta skulle i sin tur i en ofredssituation kunna leda till att rätt många av oss skulle gå hungriga, eftersom det då inte skulle finnas något bröd. Vi slår dessutom ut den svenska bonden när han eller hon inte får sälja till den svenska brödtillverkaren. I grund och botten verkar vi dock vara överens. Det kanske mer handlar om hur vi ska nå målet. Jag tror att regeringen har all anledning att se på frågan och att ta initiativ. 42 Statsrådet (S): Tack för en bra och viktig interpellation, ! Jag tror, precis som , att det finns en ganska stor samsyn i frågan. Det gäller både vikten av att ha en politik som möjliggör för det svenska jordbruket att inte bara finnas kvar utan också kunna utvecklas. Livsmedelsstrategin är vårt absolut främsta verktyg när vi just nu jobbar med dessa frågor. Vi gör det i en nära dialog med branschens organisationer. Till detta kan en diskussion som förs högt på den politiska dagordningen kopplas, och den rör just det som är försvarsrelaterat. Man tittar på hur man kan stärka civilförsvaret på en rad olika områden. Där ingår både mat och dricksvatten. Om det finns anledning, och vi ser att det krävs, att komma med ytterligare förslag kommer regeringen självklart att göra det. Vi är väldigt angelägna om att ha en bra politik på området. Jag är även väldigt angelägen om att den har en bred politisk förankring, för jag tror att det är nödvändigt med långsiktiga spelregler för det här. Vad gäller de synpunkter som lyfte fram i sitt sista anförande och som handlar om detaljhandelns makt delar jag hans bild av att det kan finnas anledning till dialog. Vi kommer självklart att i denna och andra frågor ha en dialog med alla branscher som på olika sätt påverkar situationen när det gäller att säkerställa att vi både och på lång sikt har goda villkor för landets bönder. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2018/19:158 Hotfulla situationer i skolan av (M) till utbildningsminister (S) 2018/19:159 Inofficiella äktenskap av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:160 Olagliga barnäktenskap av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:161 Barns rätt till båda föräldrarna av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:162 Copyrightdirektivet av (C) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:163 Förbud att bära heltäckande slöja av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:164 Obligatorisk medling vid separation av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) § 13 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2018/19:455 Ratificering av Hongkongkonventionen av (V) till statsrådet (S) 2018/19:456 Dieselstölder av (M) till statsrådet (S) 2018/19:457 Den riktade lönesatsningen till poliser av (M) till statsrådet (S) 2018/19:458 Nollvision för mäns våld mot kvinnor av (S) till socialminister (S) 2018/19:459 Häktessituationen i av (S) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:460 Informell styrning av länsstyrelserna av (SD) till statsrådet (S) 2018/19:461 Effekterna av den nya postlagen av (C) till statsrådet (S) 2018/19:462 Rättegången mot av (V) till utrikesminister (S) 2018/19:463 Utvidgad arvsrätt för kusiner av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:464 Avgiftsbefriade elflyg av (SD) till miljö- och klimatminister (MP) 2018/19:465 Åtgärder för god elevhälsa av (SD) till utbildningsminister (S) § 14 Kammaren åtskildes . av förste vice talmannen från dess början till och med § 10 anf. 29 (delvis) och av tjänstgörande ålderspresidenten därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 3 Anmälan om kompletteringsval § 4 Anmälan om granskningsrapport § 5 Ärenden för hänvisning till utskott § 6 Svar på interpellation 2018/19:76 om fastighetsägarnas ansvar för gaturenhållning 1 Miljö- och klimatminister (MP) 2 (M) 3 Miljö- och klimatminister (MP) 4 (M) 5 Miljö- och klimatminister (MP) 6 (M) 7 Miljö- och klimatminister (MP) § 7 Svar på interpellation 2018/19:138 om sexualbrottsutredningar 8 Statsrådet (S) 9 (C) 10 Statsrådet (S) 11 (C) 12 Statsrådet (S) 13 (C) 14 Statsrådet (S) § 8 Svar på interpellation 2018/19:102 om kompetensutvisningar 15 Justitie- och migrationsminister (S) 16 (M) 17 Justitie- och migrationsminister (S) 18 (M) 19 Justitie- och migrationsminister (S) 20 (M) 21 Justitie- och migrationsminister (S) § 9 Svar på interpellation 2018/19:103 om en fungerande återvändandepolitik 22 Justitie- och migrationsminister (S) 23 (M) 24 Justitie- och migrationsminister (S) 25 (M) 26 Justitie- och migrationsminister (S) 27 (M) 28 Justitie- och migrationsminister (S) § 10 Svar på interpellation 2018/19:127 om återtagandeavtalet med 29 Justitie- och migrationsminister (S) 30 (V) 31 Justitie- och migrationsminister (S) 32 (V) 33 Justitie- och migrationsminister (S) 34 (V) 35 Justitie- och migrationsminister (S) § 11 Svar på interpellation 2018/19:121 om konsumentinformation 36 Statsrådet (S) 37 (M) 38 Statsrådet (S) 39 (M) 40 Statsrådet (S) 41 (M) 42 Statsrådet (S) § 12 Anmälan om interpellationer § 13 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 14 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2019