prot · H70924 · 2019-10-23 00:00:00 — En del förslag i regeringens proposition förtjänar efter granskning särskild kritik, vilket har framförts här i talarstolen i tidigare anföranden. Regeringens förslag till process gällande förhandsprövning är ett sådant förslag som förtjänar särskild kritik. Enligt regeringens förslag ska systemet där regeringen själv förhandsprövar behållas, trots den befogade kritiken mot det principiellt problematiska med att politiska bevekelsegrunder kan komma att ligga till grund för en sådan prövning. Regeringens argument för att det ska vara regeringen själv som ska fortsätta att besluta om godkännandet av en tjänst som ska förhandsprövas, eftersom det är regeringen som formulerar uppdraget till public service, är inte hållbart. Så ser inte ett rättssäkert system ut. Det är dock positivt att regeringspartierna, Socialdemokraterna och – under galgen, får man ändå säga – har ändrat sig inför riksdagsbehandlingen. När ett nederlag i kammaren såg ut att vara oundvikligt anslöt man sig till det förslag som grundar sig på bland andra yrkande. Vi har sett den taktiken förr, men ursprungsförslaget går aldrig att förneka även om kulturministern säger sig välkomna utskottets förslag till tillkännagivande. En ny ordning när det gäller förhandsprövning måste alltså till, så att den hanteras av en oberoende funktion i stället för att beslutas av regeringen. Det är bra att under dagens votering kommer att rikta ett enhälligt tillkännagivande till regeringen med denna innebörd. Vi moderater värnar saklighet, opartiskhet och objektivitet inom public service. Det som publiceras och sänds av programbolagen måste självklart gå att följa upp och granska även om det sänds och publiceras på nätet. råder det enligt yttrandefrihetsgrundlagen etableringsfrihet och censurförbud i tråd, vilket innebär att grundlagen förbjuder staten att ge programföretagen såväl tillstånd som att granska den verksamhet som sker online. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Detta är, vad gäller public service, givetvis orimligt. Public service-bolagens verksamhet måste kunna granskas och följas upp oavsett med vilken metod utsändningarna sker. Men det kan inte bli verklighet förrän en grundlagsändring är på plats. Vi moderater menar därför att det inte är rimligt att bifalla regeringens förslag om att låta programföretagen tillgodoräkna sig en viss andel av verksamheten på internet vid uppfyllandet av public service-uppdraget. Oavsett i vilken form public service-sändningar sker måste det finnas säkerhetsventiler och möjlighet till granskning, både för legitimitetens och för den enskildes skull. Fram till dess att en eventuell grundlagsändring på detta område är genomförd menar vi moderater att endast sådan verksamhet som kan ges tillstånd och som kan granskas ska kunna tillgodoräknas vid uppfyllandet av public service-uppdraget. Som jag nämnde i min inledning bör vi också redan nu påbörja arbetet med att mejsla fram vad vi vill se med public service på . Vi moderater vill initiera ett arbete inför den tillståndsperiod som börjar . Senast då behöver en reformerad public service-politik vara på plats. En ny statlig public service-utredning bör tillsättas, helst redan under innevarande mandatperiod, med detta syfte. Vi moderater kommer att återkomma med våra ingångsvärden inför en sådan utredning, men vi kan redan nu konstatera att reformer krävs på åtminstone fyra områden: Det gäller uppdraget, där vi menar att public services uppdrag bör renodlas för att gå i riktning mot att bli smalare och vassare. Det gäller opartiskhet och saklighet. Hur sådana frågor hanteras av public service är avgörande för dess legitimitet och förtroende . Tydligare former för en medieetisk granskning av program som sänds i public service bör läggas fast, och sanktionerna vid överträdelser av reglerna om opartiskhet och saklighet bör ses över. Det gäller finansieringen. Utgångspunkten bör vara att public service även ska finansieras av skattemedel, men totalt sett bör dock public service anslås avsevärt mindre skattemedel som en följd av ett mer renodlat uppdrag. Public service-skatten skulle därmed kunna sänkas. Det gäller också styrning och uppföljning av den icke-publicistiska delen av public service. Framtidens public service måste renodlas för att behålla sin legitimitet och sitt förtroende hos svenska folket, i ett medielandskap som förändras i rasande takt. Det tänker vi moderater verka för. Självfallet står även jag bakom samtliga våra moderata reservationer, men av tidsbesparingsskäl nöjer jag mig med att biträda mina kollegor bifallsyrkande till reservation 5 om tydligare krav på saklighet och opartiskhet inom public service. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) § 12 om Klimatklivet Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2019/20:MJU4 om Klimatklivet (skr. 2018/19:121) 74 (M): Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar, som kräver kraftfulla politiska åtgärder. Våra gemensamma resurser är begränsade, och tiden är knapp om vi ska hinna minska utsläppen tillräckligt mycket för att hålla uppvärmningen i linje med . utgångspunkt för klimatpolitiken är därför att utsläppen ska minskas så mycket som möjligt per satsad krona. budget är inte oändlig, och därför kräver varje krona en prioritering. Precis som andra politikområden måste klimatpolitiken vara effektiv och ge resultat. Förra mandatperioden lanserade regeringen , sin främsta satsning för att minska utsläppen i . Klimatklivet innebar subventioner till lokala och regionala klimatåtgärder och ett ladda-hemma-stöd för privatpersoner. Klimatklivet har redan från början kritiserats av en rad expertmyndigheter. debatterar vi just skrivelse angående Klimatklivet. Låt mig läsa upp några utdrag från denna skrivelse. ”Enligt är marginalkostnaderna högre än vad som enligt Miljömålsberedningens analys krävs för att nå målet till 2030. bedömning är därför att Klimatklivet inte är en del av en kostnadseffektiv styrmedelskombination för att nå det svenska klimatmålet till 2030.” Vidare skriver man: ”rekommenderar därför förändringar av stödsystemet som skulle öka kostnadseffektiviteten.” Men kritiserar inte bara starkt Klimatklivet. slår dessutom fast att regeringen har återgett en ensidig bild av rapportering av Klimatklivet till . ”bedömer att regeringen har valt att återge en ensidigt positiv bild av det som rapporterat, och att det även saknats en samlad samhällsekonomisk bedömning av stödets effekter.” Därför valde att KU-anmäla . Klimatklivet är dyrt, ineffektivt och otillräckligt. Enligt är kostnaden för Klimatklivets utsläppsminskningar per ton koldioxid. Detta kan jämföras med globala utsläppsminskningar som kostar per ton koldioxid. Regeringen lägger alltså 2 miljarder på en åtgärd som kostar för en utsläppsminskning, medan lägger sina 2 miljarder på utsläppsminskningar som kan kosta så lite som per ton. Vad säger då regeringen själv om Klimatklivet? Jo, man skriver att Klimatklivet har varit en av de viktigaste åtgärderna för att minska utsläppen av växthusgaser. I budgeten dubblerar regeringen också stödet för denna åtgärd. Det är alltså uppenbart vem som har mest effektiv klimatpolitik. För att skillnaden i verklig klimatnytta ska vara tydlig inte bara i riksdagsdebatter vill vi moderater att regeringen i sina förslag redan när de presenteras redovisar klimatnyttan. Då skulle det bli tydligt vilka prioriteringar som görs med våra skattepengar. I går kom ytterligare ett reportage i som handlar om något som vi redan vet, nämligen att regeringens klimatpolitik inte når målen. har utsläppen minskat med . Siffror från visar att utsläppen ökade föregående år. Det är den rödgröna regeringens klimatfacit – ökade utsläpp. står för av utsläppen globalt. roll i den internationella politiken är därför framför allt att vara just ett föredöme i klimatpolitiken. För att vara ett föredöme i klimatpolitiken måste vi visa att det med effektiva reformer går att göra stora utsläppsminskningar med begränsade resurser. Regeringen går i motsatt riktning och lägger miljarder av svenska skattepengar på åtgärder som knappt ger något resultat över huvud taget. yrkar därför bifall till reservationen. 75 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationen. Behovet av att bekämpa riskerna med global uppvärmning är en av vår tids utmaningar. Men vi har många utmaningar i , och vi har många utmaningar globalt. Vi har problem med fattigdom generellt och med energifattigdom specifikt. I har vi problem med vårdköer, en skenande otrygghet och ett krig mellan kriminella gäng som samhället tappat kontrollen över. Att det finns så många utmaningar globalt och i understryker vikten av en sak: att vi hushållar med våra resurser. Vi behöver inse att de är begränsade och fokusera på att använda dem så effektivt som möjligt. När det kommer till att bekämpa växthusgasutsläppen i världen är en liten spelare. Om vi i ska kunna påverka andra krävs det att våra åtgärder är föredömliga avseende teknikutveckling, effektivitet och påverkan på tillväxt. Utan kostnadseffektiva åtgärder och bidrag till teknisk utveckling föreligger ytterst små möjligheter för att bidra till att fler länder minskar sina utsläpp i när utsläppen i stället ökar. står vi ytterligare en gång inför faktumet att oberoende granskare har slagit ned på svensk klimatpolitik, och det gäller återigen Klimatklivet. konstaterar i sin skrivelse att Klimatklivet inte når upp till vad som kan sägas vara en effektiv klimatpolitik. konstaterar också att beräkningarna av uppnådda utsläppsminskningar till följd av Klimatklivet är falska då utsläppsminskningar dubbelräknas. Sammanfattningsvis kan man konstatera att det med Klimatklivet råder samma problem vad gäller bristande effektivitet som med tidigare program. På grund av detta är det rimligt att Klimatklivet läggs ned och ersätts av en mer effektiv klimatpolitik, vilket också framgår av den reservation som står bakom . När regeringens företrädare bemöter detta brukar argumentationen utgå från något i stil med att de ser problem men att detta är det bästa som finns givet att annan politik, till exempel ännu mer chockhöjda drivmedelspriser, inte har tolerans och acceptans bland folket. Det är dock inget argument för att bedriva politik som inte bidrar till minskade utsläpp på ett ekonomiskt försvarbart sätt. Saknar man idéer för mer effektiv politik finns det gott om utmaningar på andra områden att ta hand om. Därför är det ganska tragiskt att man fortsätter att exempelvis lägga miljoner ur det här programmet på studiefrämjanden över hela landet för att ”CO2-banta” med ”klimatterapi”. Satsningarna på klimatterapi må kanske inte uppta de flesta av dessa miljoner, men det är löjeväckande. Hur kan det fortgå, år , att vi lägger pengar på klimatterapi i studiecirklar för att bekämpa global uppvärmning? Skattebetalarna måste betrakta detta som rent sinnessjuk politik. 76 (KD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationen. Eftersom jag kommer sist bland reservanterna är mycket av kritiken redan framförd. Detta är dessutom kritik som har framförts tidigare, inte bara härifrån utan i många olika forum runt om i . Oavsett det har vi absolut ett jobb att göra när det gäller klimatförändringarna i vår värld. Vi ser hur klimatförändringarna påverkar skapelsen. Som tidigare talare tydligt har påpekat måste vi dock agera och satsa på åtgärder som faktiskt hjälper. Det handlar inte om vilket parti eller vilka regeringar som satsar mest pengar – eller vem som ligger högst i sifferbingon, för att tala med statsministern. Även i det här fallet ser vi att kvantitet går före kvalitet, precis som i exempelvis debatten om skydd av skog. Det är tydligen viktigt att satsa så mycket pengar som möjligt, oavsett vilken verkan det ger. Trots de pengasatsningar den rödgröna regeringen har gjort har alltså utsläppen ökat , vilket även påpekat i sin rapport . har de svenska utsläppen av växthusgaser minskat med ca koldioxidekvivalenter, varav en minskning med nästan skedde under alliansregeringens . När vi får en ny regering kan omställningen återigen ta fart genom fokus på teknikskifte i stället för på symbolpolitik. Under Alliansens tid vid makten sjönk utsläppen som tillväxten ökade. Att tro att vi ska kunna späka oss själva och sänka vår levnadsstandard för att rädda klimatet och då få med oss de utvecklingsländer som verkligen behöver ställa om är som att tro på hjälp från jultomten. Det är tillväxten som genererar pengar och kunskap för att tekniken ska kunna hjälpa oss i omställningen. Vår teknik ska dessutom vara med och hjälpa till att lyfta utvecklingsländerna till en bättre levnadsstandard och ge deras invånare en betydligt bättre levnadsmiljö. Vi kan inte backa in . Det tvistas fortfarande en del om huruvida klimatförändringarna är människoskapta eller om det är naturliga cykler, även om lejonparten av våra forskare och vetenskapsmän är tydligt samstämmiga i att det faktiskt är vi människor som ligger bakom klimatförändringarna genom de utsläpp som vårt levnadssätt genererar. Men oavsett vad man nu tror är orsaken kan det ju aldrig vara fel att göra vår värld till en bättre plats att bo på. Självklart ska vi minska växthusgasutsläppen, och självklart ska vi minimera utsläppen av giftiga ämnen i vår natur. Men vi måste agera smart. Det övergripande målet för miljöpolitiken är ”att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser”. Då gäller det att satsa på rätt häst, om uttrycket tillåts. Tyvärr har den här regeringen satsat på hästar som har galopperat och därmed diskvalificerats, eller på hästar som egentligen inte skulle ha kommit till start. Det handlar om sådant som klimatångestterapi och koldioxidbantning. Det är alltså pengar som har satsats på kurser där deltagare får lära sig laga vegansk mat, pröva att cykla på elcyklar och prata om tankar och känslor kring klimatomställning. Detta är möjligtvis intressant för den rätte deltagaren, och kanske samvetslindrande, men det är knappast resultatgivande. Dessutom försöker man underbygga en klimat- och miljöpolitik som bygger på skuld och skam. I våra klimatmål kan vi bland annat läsa att människors hälsa ska utsättas för minimal negativ miljöpåverkan som miljöns positiva inverkan på människors hälsa främjas. Kretsloppen ska vara resurseffektiva och så långt som möjligt fria från farliga ämnen. Vi ska ha en god hushållning med våra naturresurser, och konsumtionen av varor och tjänster ska orsaka så små miljö- och hälsoproblem som möjligt. Självklart kan vi fixa detta – men i en positiv anda och utan skuld och skam. bekräftar till stor del den kritik som inte bara utan även andra aktörer, exempelvis , har framfört. Det finns ett stort behov av en offensiv och kostnadseffektiv klimatpolitik. Inte minst behöver vi här i fokusera på biobränsle, klimatneutralt flyg och elektrifiering av transportsektorn. Mot bakgrund av detta drar vi slutsatsen att Klimatklivet bör avskaffas i sin nuvarande form, till förmån för mer kostnadseffektiva klimatpolitiska åtgärder. konstaterar att regeringen har gett en missvisande rapportering till när det gäller Klimatklivet. , som administrerar anslaget, rapporterar både för- och nackdelar med programmet till regeringen. Men i regeringens presentation till har regeringen sedan utelämnat kritiken mot det den anser vara kronjuvelen i dess klimatpolitik. Avslutningsvis, fru talman, vill jag lägga fram en jämförelse som presenterats i en forskningsrapport från Skogsindustrierna. Man skriver där att Klimatklivet är ett relativt stort program som tarvar av statens miljöbudget och att självt bedömer att klimateffekten av alla dessa skattekronor kommer att vara koldioxidekvivalenter under . Effekten har ifrågasatts av flera instanser, men oavsett detta ligger alltså den årliga nivån på ungefär samma klimateffekt som den svenska skogen och skogsnäringen fixar . Klimatet är en av vår tids ödesfrågor. Vi måste ta den på allvar genom att se till att vi får valuta för våra pengar. Utsläppen måste ned, och klimatet väntar inte på att folk ska lära sig cykla på elcyklar. 77 (S): Jag skulle vilja börja med att föra fram några av de lokala röster som det handlar om. I säger man: Det är en stor utmaning för oss att klara det nya klimatmålet. Klimatklivet ger oss bättre möjligheter att lyckas och att bidra till en regional utveckling där företagens konkurrenskraft stärks. Eon Värme i fick 12,7 miljoner för fjärrvärmeanslutning av Bogrundets plantskola, som ägs av . Den är världens största plantskola och har kapacitet att odla ca 85 miljoner plantor . i fick 505 000 för att byta ut sin oljepanna. Från det stora till det lilla, men båda är väldigt betydelsefulla. På investerar man i Biogas . Man gör också en energikonvertering på slakteriet, och flera företag inom besöksnäringen satsar på såväl laddstationer för elbilar som byte av oljepannor. I har viktiga investeringar gjorts i kapacitetsökning av biogasanläggningen, ny gastankstation, utbyggnad av laddstationer, ledningsnät för närvärme, utfasning av olja och projektet på plasten. I har , som är ett företag som tillverkar lastbilspåbyggnader, fått stöd för att minska energiförbrukningen och för att fasa ut oljeanvändningen. I byggde de en lustgasdestruktionsanläggning och investerade i laddstationer, och lokala företag fick stöd för energikonvertering av sina oljepannor. I har man bland annat investerat i konvertering från eldningsolja till bioolja, produktion och distribution av uppgraderad biogas, en mängd laddstationer och en tankstation för biodrivmedel. ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Enligt det klimatpolitiska ramverket, som vi har en stor politisk enighet kring, ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären för att därefter uppnå negativa utsläpp. För att lyckas med detta måste vi göra investeringar i olika typer av lösningar som kan leda till kraftfulla utsläppsminskningar i alla samhällssektorer. Vi behöver alltså fler verktyg för att klara detta, inte färre. Och vi behöver minska utsläppen i , inte bara säga att det ska ske någon annanstans. Klimatklivet har varit, och är, en väldigt viktig åtgärd för att minska utsläppen. Det är det enskilt största och bredaste statliga stöd som finns för aktörer att söka för att vidta klimatåtgärder av olika karaktär. Det är därmed en stark drivkraft för omställning i hela landet för att nå målen i regionala och nationella klimat- och energistrategier. Det är en åtgärd som leder till kraftsamling. Under föregående mandatperiod stödde Klimatklivet drygt 3 200 projekt i hela landet. har – vilket vi nu diskuterar – utvärderat Klimatklivet. Deras övergripande slutsats är att Klimatklivet i stora delar har genomförts på ett effektivt sätt men att stödet inte är tillräckligt kostnadseffektivt. ser tydliga förbättringsmöjligheter vad gäller genomförande, utformning och rapportering av stödet. De menar att det till exempel skulle vara mer kostnadseffektivt att höja koldioxidskatten. Detta kan dock enligt vara svårt att genomföra av andra skäl. De rekommenderar därför förändringar av Klimatklivet som skulle öka kostnadseffektiviteten. Flera beslut har efter detta tagits för att utveckla och effektivisera Klimatklivet i enlighet med januariavtalet. Mycket utvecklingsarbete pågår , och det är viktigt att det arbetet fortsätter. Genom en utvecklad satsning på Klimatklivet kan vi bidra till effektiva klimatinvesteringar, bland annat med tydligt fokus på mätbara effekter. Då kan vi fortsätta att bygga ut laddinfrastrukturen i hela landet, vilket är en förutsättning för en elektrifiering av fordonsparken. Då kan vi fortsätta att stödja våra kommuner och regioner i deras omställning till fossilfrihet. Då kan vi också fortsätta att stödja svensk industri, som runt om i arbetar med innovativa lösningar och tekniksprång för att minska utsläppen. Klimatklivet ger oss bättre möjligheter att lyckas och att bidra till en regional utveckling där företagens konkurrenskraft stärks. Det är så vi ställer om och når klimatmålen – tillsammans. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag till beslut. 78 (M) replik: Vi har hört från Socialdemokraterna att de står fast vid den förda politiken, nämligen att lägga 2 miljarder på en reform som har betraktats som både ineffektiv och väldigt kostsam. nämnde i sin anförande att ett exempel på vad pengarna för Klimatklivet har gått till är att Eon – alltså ett företag – har fått pengar för att göra den omställning som vi vet krävs. Men som Socialdemokraterna talar varmt om en politik som ger industrin förutsättningar att ställa om – vilket jag förvisso kan ställa mig bakom – straffbeskattar de människor som bor på landsbygden och inte har några alternativ till bilen. Jag undrar om detta verkligen är en rättvis klimatpolitik från Socialdemokraternas håll. Socialdemokraterna och brukar ju vara överens om att vi måste prioritera svensk konkurrenskraft och svensk tillväxt, men hur görs detta genom att straffbeskatta landsbygden och låta landsbygden stå för en oproportionerligt stor del av kostnaden för omställningen? Slutligen, fru talman, kommer min fråga till : Är det verkligen rimligt att människor som har råd att köpa en Tesla ska få skattepengar för att sätta upp en laddstation hemma inom ramen för Klimatklivet? Är det en rättvis klimatpolitik? 79 (S) replik: Tack, , för frågan! Det jag ser när jag läser denna rapport – och det gäller framför allt det arbete som görs runt om i landet, som jag har noterat – är vad Klimatklivet faktiskt gör för sammanhållningen i landet. Det medför incitament för omställning i hela landet. Detta var också en del av fråga. För oss socialdemokrater är det oerhört viktigt att se till det finns möjlighet för hela landet att vara med i klimatomställningen. Det är först så vi kan lyckas. Då måste man också se till att ha verktyg som medför att hela landet kan vara med i en omställning. Det är precis det som bland annat Klimatklivet ger, tillsammans med Industriklivet. Detta är två viktiga instrument med vilka vi kan vara med och se till att vi möjliggör omställningen. Det som står i den rapport vi diskuterar är att man exempelvis skulle kunna använda sig av koldioxidskatt i stället om man inte vill använda detta verktyg. Men om man som parti både argumenterar för att ta bort Klimatklivet och kraftigt vill sänka koldioxidskatten och säger att man vill värna klimatet och bekämpa klimathotet är min fråga till : Hur får man den ekvationen att gå ihop? Vilka effektiva verktyg är det som vill använda för att nå en omställning i hela landet? 80 (M) replik: står för en rättvis klimatomställning. Det innebär att hela behöver vara med på vår politik för att göra omställningen – att vi måste vinna ett brett stöd för den. Det innebär också att landsbygden inte kan straffbeskattas eller stå för en oproportionerligt stor del av kostnaden för omställningen. talar fortsatt varmt om Klimatklivet och de åtgärder som Klimatklivet innebär. vet vi – det nämnde också i sitt anförande – att har haft synpunkter på effektiviteten men också på den additionella nyttan, nämligen att åtgärder som genomförts inom ramen för Klimatklivet är åtgärder som förmodligen ändå hade genomförts. säger att för att det ska vara effektivt behöver man göra förändringar i Klimatklivet, och de har pekat ut några sådana som skulle behöva ske. Då undrar jag: Vilka förändringar är det som ser framför sig behöver ske för att Klimatklivet ska nå skrivningar om effektivitet och att man inte lägger pengar på saker som skulle ha kommit till oavsett om man hade lagt skattepengar på det eller inte? 81 (S) replik: Jag noterar återigen att nämner en rättvis klimatomställning.