prot · H70923 · 2019-10-22 00:00:00 — När det gäller Försvarsmakten generellt har vi vidtagit den åtgärden att man via både Statskontoret och har gått igenom ekonomistyrning och hur detta bör utvecklas. Man genomför nu kontinuerligt inom hela Försvarsmakten en förstärkt ekonomistyrning, där man är fullt medveten om de problem som funnits och stegvis försöker åtgärda dem. Jag menar att vi har vidtagit en lång rad åtgärder för att åstadkomma ökad kostnadseffektivitet inom Försvarsmakten. När det gäller denna verksamhet vet jag inte vad har för uppgifter. Han uttrycker allvarlig oro, men jag kan inte se att det finns några särskilda informationer om bristande kostnadseffektivitet just här som skulle innebära ökad oro. Jag bedömer också att ett svenskt cyberförsvar är ett kostnadseffektivt sätt att ytterligare höja tröskeln i förhållande till en eventuell antagonistisk aktör eller motståndare som överväger att angripa och svenska intressen eller utöva påtryckningar med militära eller andra maktmedel. Det är någonting som vi har uttryckt både i inriktningspropositionen och i den nationella säkerhetsstrategin. Sedan har vi den problematik som själv snuddar vid delar av: Det finns ju ett högt sekretessinslag när det gäller just cyber. Det finns också ett stort underrättelseintresse när det gäller cyber. Liksom andra som arbetar med svensk cyber har jag som ansvarig minister att förhålla mig till detta. Det finns helt enkelt gränser för hur mycket man kan säga och delge offentligt om vårt cyberförsvar. Den begränsningen finns, och det lär man ha i åtanke också när vi för denna diskussion i kammaren. Detta är inte ett förhållande som bara gäller , utan det gäller generellt sett också i andra liknande länder. Det finns en hög sekretessnivå kring detta. Det har redovisats i offentliga handlingar från regering och myndigheter och i den årliga budgetpropositionen saker som går att redovisa offentligt. Ska det ske andra typer av redovisning måste de ske i ett annat sammanhang, under andra former och på annat sätt. I detta forum är begränsningen att diskussionen enbart kan föras i så att säga detta härad och på denna nivå. 49 (L): Jag har full respekt för att sekretessen måste vara sträng kring denna utveckling. Men jag tror att sekretessen var lika sträng när det gällde utvecklingen av nätverksbaserat försvar . Det hindrade inte den då sittande regeringen från att tillsätta en statlig myndighet som kontrollant och uppföljare av utvecklingen. Också det kan naturligtvis ske helt under sekretess. Försvarsministern undrar varför jag känner oro. Jag försökte uttrycka det tydligt i mitt första anförande. Jag känner oro därför att jag har sett utvecklingen av NBF och Prio inom Försvarsmakten, och den har inte varit framgångsrik; det tror jag inte ens att myndigheten själv bedömer. Möjligen har arbetet med Prio varit framgångsrikt, men det har också varit förenat med mycket stora kostnader. Låt mig ge ett exempel på detta med kostnadseffektivitet. Vi har konstaterat att Försvarsmakten bygger upp en egen cyber range. Om man googlar ser man snabbt att Försvarsmakten inte är den enda myndigheten i som gör detta, utan även Myndigheten för samhällsskydd och beredskap gör det. Detta är ett mycket konkret exempel. Varför har regeringen inte sett till att man har ett samarbete kring en nationell cyber range utan tillåtit myndigheter att var för sig bygga upp dessa resurser? Jag menar också, fru talman, att det när det gäller denna typ av utveckling, som får beskrivas som digital, är väldigt svårt för försvarsutskottets ledamöter att konstatera huruvida vi får pang för pengarna eller inte. Jag kan höra när en fälthaubits skjuter, men mina möjligheter att utvärdera den här verksamheten är nästan obefintliga. Jag vill inte att försvarsministern ska ge information till allmänheten som den inte bör ha, och inte heller till oss parlamentariker. Men jag är av uppfattningen att det är väldigt viktigt att vi nogsamt, gärna genom att en myndighet får ett uppdrag av regeringen, följer denna utveckling. Då kanske vi kan undvika att från nu tvingas konstatera att detta inte blev rationellt och att det kostade för mycket och gav för lite. 50 Försvarsminister (S): Jag har besökt denna verksamhet och träffat den personal som arbetar med detta. Jag har också tagit del av metoder och teknisk uppbyggnad. Det är klart att jag inte kan bedöma varje detalj i dessa sammanhang, men jag måste ändå säga att detta är ett arbete som genomförs med hög ambition och stort engagemang. När det gäller kostnadseffektivitet skulle jag vara lite försiktig med att, som gör, bedöma och dra slutsatser utifrån andra exempel som egentligen inte har med detta område att göra. Jag menar att det i praktiken blir spekulationer som kanske till och med visar sig sakna grund. Jag tänker inte ge mig in och spekulera om det ena eller det andra i detta sammanhang. Jag har förtroende för den ledning som driver denna verksamhet. Man försöker använda de pengar man har på ett effektivt sätt. Det är min bestämda uppfattning att denna verksamhet, sedan vi började bygga upp den, är ett sätt att höja tröskeln gentemot en antagonistisk aktör. Jag tycker att detta är till nytta för . Den kunskap vi har är också intressant för andra. Detta är inte en verksamhet som utvecklas under haveristiska former, utan jag ser den tvärtom som en tillgång. kan den också visa sig vara inte det som säger utan en av de verkliga pluseffekter vi har i svensk försvarsmakt. Det är klart att man kan känna oro, spekulera och så vidare, men min bedömning är att detta än så länge handlar om spekulationer och allmän oro. Jag ser att man försöker jobba med detta på ett seriöst sätt inom Försvarsmakten. 51 (L): Det är mycket glädjande att höra att försvarsministern har gjort studiebesök där denna verksamhet bedrivs. Det är dock inte riktigt detta jag hade sett framför mig. Jag hade gärna sett att någon form av oberoende instans helt enkelt granskade i första hand kostnadseffektiviteten. Jag har inte, fru talman, sagt att det kommer att bli för dyrt eller inte kommer att bedrivas rationellt. Men jag ser risker. Försvarsmaktsverksamhet är en monopolverksamhet. Vi har inte fullt ut prövat denna vår myndighet i skarpa sammanhang . Det är också en myndighet som omges av mycket stor sekretess på många områden. Det är dessa tre egenskaper tillsammans som gör att jag känner en genuin oro. Men i likhet med försvarsministern vet jag inte hur det ska gå. Min avslutande fråga till ministern blir därför: Känner sig försvarsministern helt trygg när det gäller kostnadseffektiviteten i den verksamhet som bedrivs ? 52 Försvarsminister (S): För mig har Försvarsmakten aldrig varit någon form av marknad. Det har också visat sig att de marknadsinslag som har funnits i vissa delar har varit en synnerligen misslyckad historia. Det måste finnas stabilitet, konsekvens och planeringsmässig tyngd i denna viktiga verksamhet. När det gäller kostnadseffektivitet är det något man måste jobba med i alla organisationer, inklusive Försvarsmakten. Det är inte säkert att den slutliga lösningen på kostnadseffektivitetsproblem är att inrätta nya inspektioner. Det kan finnas andra metoder också. Jag har nämnt att vi fört in Statskontoret och i detta sammanhang. Det har bidragit till att man inom Försvarsmakten arbetar med just kostnadseffektivitet. Enligt den information och den uppfattning jag har jobbar man på ett kostnadseffektivt sätt – jag har inga andra indikationer. Sedan kan man inte vara hundraprocentigt säker på någonting eller i någon verksamhet över huvud taget garantera något. Den typen av garantiresonemang tänker jag inte gå in i. Men jag har heller ingen grund för att säga att det råder en orolig situation eller spekulera om att detta håller på att spåra ur eller att vi kommer att stå inför väldigt krångliga situationer. Jag kan däremot se och tycker mig veta att man stegvis bygger upp en kompetens som är väldigt nyttig för och även är attraktiv i internationella sammanhang. Detta har dock tyvärr ett stort underrättelsevärde, och därför har vi en omfattande sekretess. Om det ska informeras om detta i djupare mening bör det ske i andra sammanhang än detta, under sekretess och tystnadsplikt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2019/20:34 om handläggningstider för bygglov och fastighetsbildning 53 Statsrådet (MP): har frågat mig vad jag avser att göra för att förbättra den löpande uppföljningen av handläggningstider och för att skapa kortare och mer likvärdiga handläggningstider i hela landet. Fastighetsbildning är en vital del av samhällsbyggnadsprocessen, och en väl fungerande process är en förutsättning för ett effektivt bostadsbyggande. Jag ser därför mycket allvarligt på att handläggningstiderna varierar stort mellan olika delar av landet och att handläggningstiderna på flera ställen är för långa. I syfte att minska, mäta och följa upp handläggningstiderna inom fastighetsbildningen fick Lantmäteriet i uppdrag att införa en ny uppföljningsmodell. Myndigheten ska redovisa, analysera och utvärdera nyckeltal och vid behov föreslå ändringar av uppföljningsmodellen. Den första fullständiga redovisningen enligt den nya modellen kommer att lämnas i nästa årsredovisning. Aktuella nyckeltal visar dock att Lantmäteriet har avslutat fler ärenden än vad som kommit in när det gäller samtliga kundbehov. Totalt har fler ärenden avslutats jämfört med . Att fler ärenden avslutas innebär att ärendebalanserna sjunker, och det ger även förbättrade förutsättningar att snabbare påbörja nyinkomna ärenden. Lantmäteriet har även infört nya arbetssätt för att hantera bristen på lantmätare. I mitten av 2018 hade det statliga Lantmäteriet av landets alla handläggande lantmätare men av alla ärenden, som myndighetens genomsnittliga handläggningstid endast var något högre än det totala medelvärdet. Flera lantmäterimyndigheter, däribland den statliga, har fortfarande för långa handläggningstider. Den systematiska uppföljning av verksamheten som har inletts visar dock att tidigare genomförda åtgärder gett resultat. En fortsatt uppföljning kommer att göra det möjligt att vidta ytterligare åtgärder för att utveckla arbetet med att korta handläggningstider för fastighetsbildning. För att nå målet med rimliga handläggningstider är ett bättre nyttjande av digitaliseringens möjligheter en nödvändighet. Digitaliseringen har potential att göra både fastighetsbildningen och hela samhällsbyggnadsprocessen snabbare och effektivare. Lantmäteriet har inom ramen för regeringens satsning Digitalt först lämnat flera förslag på hur digitaliseringens möjligheter kan användas bättre. Enligt en uppskattning gjord av Lantmäteriet skulle tidsbesparingar motsvarande 29–vara möjliga inom fastighetsbildningen om grundläggande informationsmängder fanns lätt tillgängliga. Myndighetens förslag bereds nu inom . Min avsikt är att fortsätta utveckla både fastighetsbildningen och samhällsbyggnadsprocessen . 54 (M): Jag tog fram en rapport från som jämförde hur det ligger till med detta viktiga område i våra nordiska grannländer. I går fastighetsbildning snabbare och är billigare. I går det snabbare och är billigare. I går det snabbare och är mer kostnadseffektivt. Uppenbarligen finns det något att förbättra på det här området. Jag tror inte att vare sig jag eller statsrådet tror att fastighetsbildningen skulle vara sämre i våra grannländer trots att den där går betydligt fortare och är mer kostnadseffektiv. Jag tog fram en ny , och det var anledningen till att jag skrev den här interpellationen. Man tittade på olika län och kommuner och hur de skiljer sig åt när det gäller handläggningstider. Det är väl ingen hemlighet att till exempel Ö-vik står regeringen nära. Där tar fastighetsbildning i medeltal från ankomstdatum till avslutningsdatum. I , i mitt hemlän, tar det . I tar det . På statsrådets svar verkar det som om vi är helt överens om att det är oacceptabla skillnader mellan kommunerna i . Det är bra att regeringen då ser allvarligt på läget. Men det hjälper ju inte, fru talman. Det hjälper inte att statsrådet är bekymrad. Det hjälper inte att statsrådet tycker att det borde bli bättre. Det som kommer att göra skillnad är naturligtvis att man gör saker. Det är klart att pengar inte är helt oävna i sammanhanget. Jag vill påminna om att vi moderater i vår höstbudget har satsat 20 miljoner mer än regeringen på Lantmäteriet för att just korta handläggningstiderna. Det är klart att det är skadligt för hela när företag hindras i sin expansion eller när människor vill sälja en tomt till ett ungt par som behöver en bostad och det kan ta år att göra en så enkel sak – jag vet att statsrådet inte tycker om att jag säger det, men jag säger det i alla fall – som en fastighetsbildning. Det är ett direkt svek mot landsbygden. Det är ett svek mot storstäderna, där man behöver tomter. Och det är ett allvarligt misslyckande och ett brytande av samhällskontraktet att staten inte kan leverera sin kärnverksamhet . Detta är en statlig kärnverksamhet och ett statligt monopol som kräver att staten levererar. Jag har mött kommunalråd, främst i , som varit om inte desperata så åtminstone upprörda. De säger att samhällsutvecklingen i deras kommun hindras av att staten inte levererar. De har företag som vill expandera, personer som vill bygga och till och med privata fastighetsbolag som vill investera i kommunen men som hindras i samhällsutvecklingen för att staten inte levererar fastighetsbildning . Jag kan förstå den som ser den här debatten och tycker att detta med fastighetsbildningar inte verkar vara världens intressantaste sak. Vi har ju tagit för givet att det fungerar. Det är en statlig kärnverksamhet som borde fungera bättre. Jag tror att det är viktigt att leverera ett annat svar än att man i årsredovisningen ska kunna mäta skillnader i hur Lantmäteriet agerar. Jag tror att det krävs mer åtgärder för att verkligen lösa frågan. Jag kan försäkra statsrådet om att vi kommer att ha många tillfällen här i kammaren att följa upp den här frågan och att det kommer att fungera bättre. 55 Statsrådet (MP): Jag vill börja med att föreslå att om han inte vill ha svar på hur uppföljningen går till ska han inte heller i interpellationen ställa frågan hur uppföljningen går till. Det var ju den frågan som ställde. Då borde han väl vara nöjd med att han får ett svar på den också? Det är lite märkligt att bli upprörd över att få svar på den fråga som man har ställt i interpellationen. Vi visar på att vi har en mer systematisk uppföljning av det här området. Anledningen till att vi vill ha en mer systematisk uppföljning av hur arbetet går på lantmäterimyndigheterna och hur det ser ut med handläggningstiderna är just att vi är angelägna att göra något åt det problem som vi tycks vara ense om. Vi tycker att det är för stor variation mellan olika lantmäterimyndigheter – förutom den statliga finns det ju även 39 kommunala lantmäterimyndigheter – och generellt är handläggningstiderna för långa. Där är vi överens. Regeringen har varit angelägen om att vidta åtgärder för att få till en ändrad styrning, till exempel genom en ny ledning för lantmäterimyndigheten, och också att börja jobba med de grundproblem som ligger till grund för mycket av utmaningarna. Ett grundproblem är att det har varit svårt att rekrytera lantmäterikunniga och lantmäteriutbildade. Där är jag glad över att vi nu har ett nytt lantmäteriprogram på , där det var väldigt stort söktryck, vilket är glädjande. Det var 302 sökande till de 26 studieplatser som finns. Det gör att vi framöver kan se fram emot att fler kommer ut och gör dessa viktiga arbetsuppgifter. Men det finns också en fråga om sårbarhet. Det är ju ett uppdrag som är utspritt över 39 olika kommunala lantmäterimyndigheter. Jag noterar att 27 av lantmäterimyndigheterna har färre än tio anställda. Då är det klart att sådant som enstaka sjukdomsfall eller att någon är borta från jobbet kan påverka till exempel handläggningstiderna. Där finns det ett bekymmer som vi behöver reflektera över. Det handlar om hur vi kan skapa stabilitet och en bättre samordning, så att vi inte får de stora variationerna mellan de kommunala lantmäterimyndigheterna. Något som ändå är glädjande, även om vi är överens om att handläggningstiderna är för långa, är att ärendebalanserna nu minskar. Man gör klart många fler ärenden än man får in. Det gör att vi kommer att få ned handläggningstiderna . Dock är det viktigt att även där veta vad man mäter. När vi tittar på handläggningstider kan det paradoxalt nog vara så att när man nu betar av gamla ärenden i snabbare takt har de gamla ärendena långa handläggningstider eftersom de har fått vänta alldeles för . På kort sikt kan det alltså medföra att handläggningstiderna i de färdiga ärendena faktiskt ökar, trots att det är detta som är vägen att långsiktigt lösa utmaningen. Där hoppas jag att vi har fokus på det som verkligen betyder något, det vill säga hur fort det går för ärenden som kommer in att hanteras av lantmäterimyndigheterna. Det är viktigt att också ha en fungerande uppföljning och att söka orsakerna till att det är stora variationer mellan de kommunala lantmäterimyndigheterna och att också försöka beta av den långa kö med ärenden som tyvärr har arbetats upp . Det gör att vi successivt kommer att få bättre och bättre resultat när det gäller att få kortare handläggningstider för de nya ärenden som kommer in till lantmäterimyndigheterna. 56 (M): Då förstår jag svaret på interpellationen. Statsrådet har uppenbarligen bara läst halva min fråga. Men jag ska gärna läsa upp den: Vad avser statsrådet att göra för att förbättra den löpande uppföljningen av handläggningstider och för att skapa kortare och mer likvärdiga handläggningstider i hela landet? Den sista frågeställningen är naturligtvis den relevanta. Vad ska statsrådet och regeringen göra för att skapa kortare och mer likvärdiga handläggningstider i hela landet? Precis som jag sa i mitt förra inlägg är det ett bekymmer att man får vänta i Ö-vik och i medan man i får vänta lite mer än , . Jag kan tycka att är oacceptabelt långt. Jag önskar att många kunde åka till exempelvis , där det tar . Detta är ett jättebekymmer. Det är ett hot mot landsbygdsutvecklingen och mot storstädernas tillväxt att staten inte kan leverera en kärnverksamhet. Naturligtvis kan man säga att utvecklingen går åt rätt håll och vara nöjd med 80 veckors handläggningstid. Men jag skulle önska att man tittade på de grannländer som uppenbarligen löser sin fastighetsbildning betydligt bättre. I går det väsentligt snabbare till lägre kostnad. I går det väsentligt snabbare till lägre kostnad för den som bildar fastighet. I går det väsentligt snabbare till lägre kostnad. Detta är en viktig del av bostadsministerns och regeringens kärnuppdrag. Kärnuppdraget är att staten ska leverera en kärnfunktion. Det kan också finnas förslag från Lantmäteriet. Det kan till exempel gälla en sådan sak som att en enskild lantmätare inte ska behöva gå tillbaka till den första fastighetsbildning som skedde på platsen. Det kan ju teoretiskt vara 1312 eller 1578. Det finns säkert ett antal konkreta saker man kan göra. Det finns något som jag är orolig över, fru talman. Jag tror till exempel inte att det finns någonting i januariöverenskommelsens 73 punkter om Lantmäteriet och fastighetsbildning. Det kan ju vara så att de tar så mycket resurser från regeringen och så mycket av bostadsministerns engagemang att man kanske inte prioriterar frågan om fastighetsbildning. Jag hoppas inte att det är så, för en bostadsminister som vill att det ska byggas i hela och som vill bidra till landsbygdsutveckling och utveckling i storstäderna ska naturligtvis prioritera att statens kärnverksamhet fungerar. Vi kan inte påverka högkonjunktur. Vi kan inte påverka lågkonjunktur. Amorteringskravet kunde ni införa, så det har ni naturligtvis påverkat. Jag läste en rapport i går om det. Men ni kan faktiskt se till att statens kärnverksamhet fungerar. är en jättetrevlig stad. Det går utmärkt att åka tåg till även om det krånglade . Bostadsministern får väl åka till en gång och verkligen sätta press på Lantmäteriet att ta fram konkreta förslag, precis som jag skrev i min frågeställning, som gör att det blir konkreta resultat och som gör att det på riktigt blir skillnad i statens kärnverksamhet. Utöver det måste man naturligtvis se till att våra kommuner runt om i får mer likartade handläggningstider. Vad är det som gör att kan ha ? Vad är det som gör att Ö-vik har . för en fastighetsbildning är . Det är oacceptabla skillnader i i fråga om det som medborgare och företag anser är en statlig eller för den delen kärnverksamhet. 57 Statsrådet (MP): Vi kan väl börja med att inte lägga ord i varandras munnar. Jag har aldrig sagt att jag är nöjd med handläggningstiderna. Det var jag tydlig med i mitt inlägg. Jag tycker att handläggningstiderna generellt sett är för långa. Det är därför som vi har genomfört en serie av åtgärder för att få bukt med det grundproblemet. Jag är glad över engagemang i frågan. Jag kan väl önska att den tidigare moderatledda regeringen hade gjort lite mer, för det var som handläggningstiderna började dra iväg. När man väl har dragit på sig en skuld, så att säga, i form av många ärenden som har legat tar det tid att komma i kapp och beta av den kö som har uppstått. Men vi har, som sagt, arbetat intensivt med att se till att lantmäterimyndigheten prioriterar dessa frågor. Vi ser nu också hur det äntligen börjar gå åt rätt håll i form av att ärendebalansen börjar peka i rätt riktning, det vill säga att lantmäterimyndigheten nu blir klar med fler ärenden än dem som kommer in. Jag tycker däremot inte att det finns någon anledning att slå sig till ro, utan vi måste jobba vidare. Vi måste se till att ledningen fortsatt prioriterar dessa frågor och att man gör allt man kan för att rekrytera. En flaskhals är ju att det är svårt att få tag i personal som kan göra detta viktiga arbete. Men jag tror också att vi måste söka efter nya vägar att arbeta. Jag tror att digitaliseringen kan vara ett viktigt verktyg för att få processen mer effektiv och för att det ska gå snabbare. Digitaliseringen, att samla data i digitala system, är ett sätt att få en snabb överblick över alla frågor som rör ett visst markområde eller en viss tomt. Då kan man gå tillbaka ända . Man kan ha informationen på ett ställe, och därmed kan man ha en effektivare process och en effektivare handläggning. Där pågår arbete. Vi ger nu uppdrag till våra myndigheter, inte minst Lantmäteriet, att jobba inom satsningen Digitalt först med att ta fram förslag på hur man kan använda digitaliseringens möjligheter bättre. Det finns, som sagt, tidsbesparingar att göra även inom myndigheternas verksamhet. Det finns också möjligheter att snabba på processerna så att det blir kortare handläggningstider. Men även med en digitaliserad process behöver vi ha välutbildade lantmätare som kan göra detta arbete. Jag önskar att man hade satsat tidigare på utbildningssidan. Vi behöver se till att det kommer ut fler som kan göra dessa viktiga uppgifter. Det kunde jag tyvärr inte se att man prioriterade i den budget som tillsammans med lade fram på bord och som sedan antogs av , vilket jag beklagar. Men har vi åtminstone nya lantmäteriprogram på gång. Fler utbildade kan komma ut och göra dessa uppgifter. Jag tror att det är en väldigt viktig förutsättning för att vi ska nå i mål och komma fram till en situation där vi har betydligt kortare handläggningstider när det gäller dessa viktiga samhällsbyggande frågor. Jag är enig med om att detta är en otroligt viktig fråga för det offentliga. 58 (M): Ni har suttit vid regeringsmakten . eller kunde ni kanske ha skyllt på alliansregeringen. Men när man har haft ansvar får man också ta ansvar. Det finns en enkel sak att göra för bostadsministern. Det är att uppmana de miljöpartistiska riksdagsledamöterna att rösta på skuggbudget, för där tillför vi 20 miljoner till Lantmäteriet utöver regeringens budget.