prot · H60996 · 2019-05-28 00:00:00 — Vi har minskat människors tillgänglighet med ett synnerligen ineffektivt skattemedel – alltså flygskatten – om det var klimatet vi ville åt. innehåller en rad väldigt bra punkter. Punkt 32 är klockren och väldigt mycket efter påverkan. Där står svart på vitt ett mycket tydligt besked, fru talman: klimatpåverkan ska minska. Det står dock inte, fru talman, att flyget ska minska. Det är möjligt att flyget minskar som en effekt av detta, men det är inget självändamål att transportmedlet flyg ska minska. Det är dess klimatpåverkan som ska minska, alltså en helt annan ingång i frågan än den som framför från talarstol. Jag vill därför fråga , företrädare i denna debatt: Är emot flyget som transportslag oavsett dess klimatpåverkan? Är ni emot flyget som transportslag även om dess klimatpåverkan är noll? Jag får det intrycket. 56 (MP) replik: För det första ska jag bara rätta i två avseenden. Det ena är att flygstrejken kom efter att siffrorna presenterades. Det handlar om ; flygstrejken kom . Det andra handlar om att linjer flyttar både till och från . Sedan flygskatten infördes har vissa linjer lämnat , medan andra har tillkommit. Det är ganska uppenbart att flygskatten åtminstone är en viktig del i att flyget minskar, och jag tycker därför att lite grann pratar bort effekterna. Jag har en följdfråga till som handlar just om minskande flyg och minskade klimatutsläpp från flyget. är vi inne i en akut klimatkris. I har tusentals människor dött till följd av den värsta stormen som någonsin uppmätts på södra halvklotet. Det här är väldigt allvarligt, och då kan man ha olika inställning till politiken. Jag menar att politiken väldigt drastiskt måste försöka minska utsläppen så snabbt som det bara är möjligt. Det får mig bland annat att dra slutsatsen att den teknik som flyget använder nu är helt inkompatibel med våra klimatmål. I mitt inledningsanförande har jag redogjort för att vi inte är där. Att då påstå att flygets utsläpp kan minska i närtid tack vare ny teknik är vetenskapsfientligt, fru talman. Därför blir min följdfråga tillbaka till : Givet att vi är inne i en akut klimatkris, är det då dåligt att flyget minskar? 57 (C) replik: Det räcker för mig att återföra klimatdebatten till , . Jag kommer från sydöstra där klimatpåverkan är påtaglig med vattenbrist, missväxt, skogsdöd med mera som följd. Välkommen ned och studera effekterna vid tillfälle! Studera också de effekter som minskade flygmöjligheter får i den sydöstra delen och andra delar av landet, till exempel den minskade tillgänglighet som det innebär för människor som bor och lever sitt liv där. Livet, fru talman, är inte en del utan en helhet. Transport är från dörr till dörr, ibland inkluderande flyg, ibland järnväg. Jag upprepar den fråga till som han så nogsamt undvek med sin utflykt ned till , vilket är nog så allvarligt. Min fråga som jag vill ha svar på lyder: Är och emot flyg som transportslag oavsett dess klimatpåverkan? I så fall, fru talman, hjälper ju ingenting i form av nya bränslen, nya sätt att flyga, teknikutveckling och en kombination av transportmedel. Då kommer ju aldrig flyget att kunna leverera. Jag tycker att Tovatt ska svara på den frågan. Avslutningsvis sölar , där faktiskt ingår, alldeles förskräckligt med att komma med ett slutresultat. Det innebär konkret att det bränsle som man sparar in på gröna flygningar mellan till exempel och slösas bort medan man ligger och snurrar runt i luften eller på backen på , eftersom man inte klarar kapaciteten vid peak. 58 (MP) replik: Jag vet inte hur man måste upprepa teknikmässiga fakta för att det ska gå in i huvudet på en centerpartist. Det är otroligt när vi står här och pratar om klimatet! Först säger att frågan om klimatet är jätteallvarlig. Sedan säger han att tillgängligheten är jätteviktig. Det här är två saker som kan stå emot varandra, men det kan inte en centerpartist ta in. Det går inte för en centerpartist att förstå att tillgänglighet kan stå emot klimat. Men det är precis vad det gör , och det är därför jag säger att flyget måste minska – inte för att man är emot flyget per definition eller som teknikslag utan för att det är fossilberoende. Det finns ingen teknik som i närtid kan minska flygets klimatpåverkan. Därför måste vi minska flygandet. Det är fakta. Jag har år debatterat mot och andra på högerkanten och försökt ta upp de tekniska fakta som vi står inför. Gång på gång går det inte in. Jag vet inte hur länge jag ska behöva göra det för att det ska ske en förändring i retoriken. Det är helt enkelt så, svart på vitt, att om vi inte minskar på flygandet kommer vi inte att lyckas minska utsläppen från flyget tillräckligt för att nå de klimatmål som vi alla har ställt oss bakom och som vi måste klara av för att hindra en eskalerande och väldigt farlig klimatkris. 59 (L) replik: Jag är glad över att vi fokuserar på klimatet i fråga om transporter i och med att de påverkar klimatmålen mest. Jag har samma inställning som , nämligen att vi måste nå våra klimatmål. Det är därför jag i trafikutskottet när kom på besök tog upp frågan om vi använder våra 700 miljarder på ett riktigt sätt för att nå klimatmålen. Däremot frågar jag mig hur kan säga att några hundralappar extra på en kostnad på 20 000 för en familj som vill flyga till skulle göra att de inte reser dit. Jag tror inte på att de hundralapparna är avgörande. Jag tror snarare att det sker en diskussion i samhället om klimatet, och det är det som gör att människor i stället väljer att åka tåg inom eller ut i – eftersom det inte går att erbjuda ett klimatneutralt flyg. Innan jag kom in i jobbade jag inom fordonsbranschen. Jag har varit med när elektroniken tog över och det blev mycket bättre funktioner i bilarna. Precis innan jag kom in i jobbade jag med självkörande bilar. För åtta pratade man inte om självkörande bilar. Självkörande bilar finns , men de var en utopi för tio . Låt oss titta på klimatmålet till 2030 och den rådande utvecklingen, och då kan vi se på den satsning som görs med batterier för bilar. 60 (MP) replik: Tack, , för frågorna och engagemanget! Jag delar grundsynen att några hundralappar kanske inte spelar en så stor roll. Det jag försökte påvisa i mitt anförande var att själva införandet av flygskatten har fått en positiv effekt just för den diskussion som har följt, som implicit tog upp i sin replik. Det har införts en skatt som har resulterat i många diskussioner. En följd har blivit att man har börjat titta på alternativ till att flyga. Det är därför Tågsemestergruppen har blivit så stor. Det gäller även hela debatten som har följt om flygskam och flygets klimatpåverkan i stort. Jag tror att de hänger ihop med varandra, och flygskatten var en viktig startpunkt för den debatten. Med detta sagt tror jag, precis som , att det inte är tillräckligt, utan jag tror att man måste öka flygskatten så att det blir en betydligt högre kostnad. Det finns olika beräkningar. menar att det måste vara åtminstone så dyrt om det ska spegla de krav som ställs på just vägtransporter. har också räknat på detta och menar att det ska vara kraftfulla höjningar av kostnaderna för att de verkligen ska betala hela klimatpåverkan. Jag delar engagemang, och jag hoppas på stöd för en högre flygskatt. 61 (L) replik: Min poäng i diskussionen om tekniken är att jag ställer mig frågande till att säger att han är för teknik eftersom han säger att elflyg ligger långt fram i tiden. Jag får intrycket, fru talman, att inte har läst på om elflyg och batterier och hur snabbt den tekniken kan komma på plats. Redan nu finns elflyg, och 2023 kan vi se plan som tar 6–12 personer och kan flyga . Vi kan se en utveckling där det 2027 kan finnas flygplan för 50 personer. Inrikesflyget skulle kunna köras med elflyg i stället för fossilanvändande flyg. tog tidigare upp att egentligen vill avskaffa flyget. Hur tänker att människor ska kunna träffas för att komma överens om gemensamma åtgärder för att minska klimatpåverkan om de inte kan flyga och träffas? 62 (MP) replik: Flyget kommer inte att avskaffas helt. Sådan hybris har jag inte att jag tror att kan påverka världens flygmarknad på det sättet. Det är inte heller eftersträvansvärt att flyget ska försvinna helt, men däremot måste det kraftigt minska. Jag har redogjort för de tekniska möjligheterna till fortsatt flygande. Jag har läst på om elflyg. Jag delar entusiasmen, och jag hoppas också – likt och även , som jag vet är entusiastisk över elflyg – att elflygplan ska utvecklas teknikmässigt . Men det gäller att vara realist vad gäller elflygplanen. Det första man ska veta är att utsläppen från inrikesflyget fortfarande utgör en liten andel av flygets totala utsläpp. Utöver det tror jag att elflyg passar framför allt i områden i världen där det inte är möjligt att bygga järnväg. Se på med sina fjordar. Där finns bra förutsättningar för att utveckla elflyg. Jag vet att har börjat satsa på det. Ett land som har en välutbyggd järnväg och även möjlighet att bygga nya järnvägssträckningar. Det kan vara meningslöst att ha elflyg på de flesta sträckorna eftersom det blir ineffektivt energimässigt jämfört med järnväg. Det handlar om att flytta en flera ton tung kropp upp i luften, och det kräver enorma batterier, blir dyrare och så vidare. Det finns en mängd tekniska aspekter. Jag hoppas mycket på elflyget, men jag är mer realistisk med mina prognoser. 63 (KD) replik: Tack för ett gott anförande, ! Jag har blivit bekymrad när jag har lyssnat på anföranden från . Jag upplever att det finns ett starkt fokus på den verklighet som jag tror att människor som bor i våra större städer upplever. Men vi är rätt många i som inte riktigt kommer från någon av de större städerna. Min huvudkritik mot anförandet, fru talman, handlar inte bara om flyget generellt. Jag delar uppfattningen att inrikesflyget påverkar mindre än utrikesflyget, och utrikesflyget är betydligt svårare att hantera med teknikutveckling eftersom det är längre avstånd. Huvudkritiken för mig handlar om synen på inrikesflyget. Jag kan konstatera att ja, vi kan bygga mer järnväg i och ja, vi kan utveckla kollektivtrafiken. Men det kommer inte att vara ekonomiskt genomförbart eller lönsamt, och det kommer inte att fungera överallt. Det är därför vi kristdemokrater lyfter fram perspektivet att man måste se de olika trafikslagen var för sig. Om man då har som strategi – vilket jag uppfattar att man har, fru talman – att verkligen minska flygandet just nu kommer det att påverka också inrikesflyget i den meningen att det blir färre som flyger. Det är ju själva logiken med att minska flygandet. Då får man heller inte ekonomiska möjligheter att göra den teknikutveckling som behövs. Tyvärr kommer inte detta att bytas ut mot att det går fler tåg eller fler bussar, för det är inte det som möter oss på de långa avstånd vi har. Jag märker till och med på väg hem till att det emellanåt faktiskt inte går något tåg. Jag tvingas flyga från till . 64 (MP) replik: Tack, , för frågeställningarna! Jag tror att vad som är ekonomiskt genomförbart, vilket är ett av skälen till att föredrar flyg framför järnväg, beror på dels vad man har för politisk vision och vilja, dels på teknikutveckling och sådant. Det blir konstigt om man då bara dömer ut järnvägen, som ändå har tjänat oss länge och som vi vet hur man bygger. Vi vet ju hur man lägger räls. Vi vet däremot än så länge inte hur man på bred kommersiell basis kan bygga ut en elektrifierad flygpark. Det vet vi inte. Därför är det inte sant att det skulle vara ekonomiskt ogenomförbart att satsa mer på järnvägen i stället för att satsa väldigt mycket på mer flyg i . Jag har en motfråga till . KD har någon form av grundideologi som handlar om förvaltarskap, om en förvaltartanke med djur och natur och människor. Det är ju väldigt fint. Det ligger ganska nära den gröna grundvisionen om försiktighetsprinciper och att vi ska ta vara på ekosystemen. Var ligger det förvaltande i att kraftigt skattesubventionera det snabbaste sättet att steka planeten? Det har jag inte riktigt förstått. Varför är det att förvalta vår planet att skattebefria det som är absolut värst för klimatet? Det är ju redan momsbefriat och kraftigt subventionerat, både regionalt och på riksnivå. Varför ska det dessutom bli skattebefriat? Det har jag fortfarande svårt att förstå. 65 (KD) replik: Jag tackar för den frågan! När vi inom kristdemokratin talar om förvaltarskapet brukar vi använda oss av en formel eller ett begrepp: Det ska vara ekonomiskt, ekologiskt och socialt förvaltande. Det hänger ihop. Det är det som blir mitt dilemma nu när jag lyssnar, fru talman. Det är ju inte så att jag som kristdemokrat på något sätt har sagt att jag föredrar flyg framför järnväg. Jag föredrar egentligen inget alls. Möjligtvis föredrar jag i sådana fall järnväg. Det är det jag själv oftast använder på längre sträckor, så ofta jag bara kan, eftersom jag tycker att det är behagligt och fungerar väl. Jag kan jobba och så vidare. Problemet är att järnväg inte fungerar överallt. Det är inte så ser ut. Vi har inte heller de resurserna att vi kan bygga ut järnvägen hur som helst, för det är faktiskt inte så ekonomiskt hållbart som man skulle kunna tänka sig. Det är också så – det ser alla vi som har jobbat som regionpolitiker – att när vi utvecklar järnvägen, vilket är positivt, tenderar det att resultera i att man har färre stationer för att det ska gå snabbt mellan de stora tätorterna. är det då glesbygden och landsbygden som förlorar på en storstadspolitisk strategi. Tittar jag på det lyfter fram här i debatten och även i andra sammanhang ser jag att det är mer skatt på bilar och mer skatt på flyg. Man låter industrin gå förhållandevis obeskattad och tar inte itu med exempelvis elektrifiering av lastbilsflottan, vilket skulle kunna få riktigt stora effekter för att förbättra miljön. Detta gör att ekologiska politik – som jag berömmer er för; jag har stor respekt för den och tror till och med att ni menar vad ni säger – glömmer det ekonomiska och det sociala i viljan att vara ekologisk. Vi kristdemokrater försöker fånga upp alla de tre perspektiven. Då fyller även flyget en funktion, framför allt för oss som behöver komma till . 66 (MP) replik: Jag ber alla att notera det som sa i början av sin andra replik här. Det var att han inte föredrar något transportslag, det vill säga att han väljer att inte favorisera järnväg eller flyg. Jag tror att detta är symtomatiskt. Jag tror att det finns en bild inom svensk höger att man aldrig ska ställa tekniker mot varandra. Så länge de kan drivas i teorin hållbart ska man aldrig ställa dem mot varandra. Jag tycker att detta i grunden är fel. Vi vet till exempel att cykel är det mest energieffektiva transportslaget av alla. Det är alltså mer energieffektivt än att gå. Vi vet att ett lok som har järnhjul mot räls och drar ett tåg framåt där alla vagnar följer efter är otroligt mycket mer energieffektivt än flygande. Detta leder mig till slutsatsen att det är klart som tusan att vi politiker ska bestämma teknik – inom ramar, naturligtvis. Det är klart att vi måste kunna favorisera det som faktiskt är energieffektivast eller smartast sett utifrån resurser, klimat och vilken typ av energi som används. Allt sådant måste man ta i beaktande som politiker, och det är det vi gröna alltid försöker göra. Vi får bedöma varje transportslag utifrån dess meriter och utifrån vad det hotar för samhällsfunktioner. Vi vet att flyget är det transportmedel som är mest av alla för att steka den här planeten. Då tycker åtminstone vi att det måste finnas någon måtta i att särbehandla det positivt på alla möjliga sätt, vilket man gör . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) § 13 om förvaltningen av premiepensionssystemet betänkande 2018/19:SfU14 om förvalt-ningen av premie-pensionssystemet om förvaltningen av premiepensionssystemet (skr. 2018/19:80) 67 NOOSHI DADGOSTAR (V): Vi debatterar granskning av premiepensionssystemet. Jag yrkar bifall till reservation 1. riktar i sin rapport allvarlig kritik mot hur premiepensionssystemet fungerar . Anledningen till att det är upprörande är att det handlar om stora värden som kommande pensionärer ska leva på. En betydande andel av våra pensionspengar hamnar på börsen på något som kallas fondtorg. Internationellt sett är det ovanligt att statliga trygghetssystem läggs ut på en spekulationsmarknad på detta sätt. pekar till att börja med på grundproblemet, nämligen att det är olämpligt att ett sådant här system är obligatoriskt. Har man pengar som man kan tänka sig att riskera kan man själv fatta beslut om att placera sina pengar. Men här tvingas alltså alla svenskar att ägna sig åt riskfyllda fondval med livsnödvändiga pensionspengar. Detta gör dessutom fondtorget vidöppet för mindre nogräknade förvaltare med spännande, lukrativa affärsmodeller, som tjänar stora pengar därför att de vet att kunderna inte är särskilt intresserade eller uppmärksamma på uppläggen. Till exempel byter av oss sparare fond trots kraftigt höjda avgifter, kan visa på. Vi får heller inte tillräcklig information om hur vi påverkas av de olika kostnadsposterna eller fondbolagens sätt att förvalta våra pengar. påpekar att fondförvaltarna inte är dumma. De anpassar sina avgifter till nuvarande rabattmodell och kan i stället ta ut höga avgifter på andra, för spararna ofördelaktiga, sätt. Det finns ingen myndighet som stänger av ett bolag som har oskäliga avgifter. Det görs ingen löpande utvärdering av kostnadseffektiviteten i systemet. är ganska tydlig med att det är ett väldigt ineffektivt system. Det är alltså möjligt att uppnå högre avkastning på vårt kapital med en passiv indexförvaltning. Till och med Sjunde AP-fonden har fått en mycket högre avkastning än fondtorget. Regeringen svarar själv i skrivelsen att det finns stor risk att spararna får betala höga avgifter – pengar som alltså tas från vår egen pension – i förhållande till den värdeutveckling vi får. Anledningen till att premiepensionssystemet är så ifrågasatt är i grunden att allmänna rättigheter, som pensionen, för de flesta människor innebär några grundläggande saker: dels att de ska omfatta alla på så sätt att var och en får en acceptabel pensionsnivå, dels att individer med samma livsinkomst kan förvänta sig ungefär samma pensionsutfall. Premiepensionen uppnår, menar jag, inte någon av dessa saker. Vi har till exempel, för att dra en parallell, inga fondtorg för att avgöra om jag eller mina barn ska få gå i skolan eller om jag har rätt att få en medicinsk behandling om jag får en sjukdom. Detta är något som det allmänna ska garantera. Premiepensionen blir tvärtom upp till var och en. På så sätt privatiserar vi förvaltningen av de allmänna pensionsmedlen, och det sker en individualisering av den allmänna pensionen. Det är stor spridning i avkastning mellan personer med exakt samma inkomst endast beroende på olika förvaltningsresultat och hur lyckosam man har varit i olika placeringsval. Detta ger dålig förutsägbarhet, som verkligen byggs upp av premiepensionssystemet. Ingen vet vad dessa fonder ger i pension om 30–. Om man vill syssla med detta kan man göra det till exempel inom ramen för tjänstepensionen, men det förutsätter en säker och hög nivå på den allmänna pensionen. om förvalt-ningen av premie-pensionssystemet Alla dessa onödiga och höga kostnader som fondtorgets konstruktion skapar, med hundra och åter hundra fonder, skulle ha kunnat gå till våra egna pensioner. Alla, både och regeringen, är överens om att premiepensionssystemet är onödigt kostsamt. Jag menar att det är oacceptabelt att stora värden, som skulle ha kunnat generera högre pensioner, försvinner i vinster till fondbolag och försäkringsrådgivare. Det finns ett stort missnöje med hela pensionssystemet. har flest fattigpensionärer i . Ett allt större antal ungdomar uppger att de känner att de måste börja spara själva eftersom de inte tror att pensionen kommer att räcka till när de blir äldre. vill partierna i Pensionsgruppen höja pensionsåldern, och väntar ytterligare åldershöjningar. Men för personer med vanliga löner kommer de extra åren knappt att märkas i plånboken. Att arbeta till exempel två extra år kanske ger någon hundralapp extra för en undersköterska. Det räcker alltså inte att höja pensionsåldrarna. Pensionssystemet ger för lite pengar . De flesta kommunalare omfattas fortfarande av grundskyddet, trots arbete. Premiepensionssystemet bör upphöra att vara obligatoriskt. Det borde till exempel vara möjligt att välja inkomstpension i stället för premiepensionssparande för att kunna garantera sina pengar. När vi skapar så stora risker i vårt pensionssystem borde det minsta man kan begära vara att staten åtminstone ger något slags garanti för att premiepensionspengarna finns kvar i slutet, så att man inte råkar förlora alla sina pengar i arbetslivet. Jag menar att det är anmärkningsvärt att vi har ett sådant här tvångsmässigt spekulationssystem i ett statligt garantisystem. Andra länder har inte anammat detta. Jag är förvånad över att andra partier inte tycker att man ska kunna välja att ställa sig utanför. Vi har ganska dålig koll på det oändliga antal fondbolag som finns på fondtorget. Det har förekommit oegentligheter, som när finansbolaget tog av våra sparade pengar för att berika sig själva. Med stor sannolikhet finns många fler bolag med liknande syften. lyfter särskilt fram att bristerna i tillsynen leder till att fonder på fondtorget enkelt kan köpas upp av olämpliga fondförvaltare. Premiepensionssystemet är ett område där fondförvaltare kan attrahera kapital på ett sätt som är svårare att genomföra på en reguljär fondmarknad, delvis eftersom sparandet är obligatoriskt och inte frivilligt. Tillsynen måste därför förstärkas och valfriheten öka för spararna genom ett borttagande av obligatoriet. (forts. § 16) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 14 Beslut om ärende som slutdebatterats Punkt 1 (Ökad kollektivtrafik) 2. res. 2 (C) 3. res. 3 (KD) 4. res. 4 (L) Förberedande votering 1: 21 för res. 19 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 31 för res. 21 för res. Kammaren biträdde res. (V) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 30 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:98 S, 64 M, 26 V, 13 MP Avstod:61 SD, 21 KD, 19 L Frånvarande:2 S, 6 M, 1 SD, 1 C, 2 V, 1 KD, 3 MP, 1 - Punkt 2 (Biljett- och betalsystem) 2. res. 5 (M) 3. res. 6 (SD) 4. res. 7 (V) Förberedande votering 1: 61 för res. 26 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 65 för res. 61 för res. Kammaren biträdde res. 64 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:98 S, 30 C, 21 KD, 19 L, 13 MP Avstod:61 SD, 26 V Frånvarande:2 S, 6 M, 1 SD, 1 C, 2 V, 1 KD, 3 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 15 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde Kammaren biföll utskottets förslag. FiU40 Kompletterande bestämmelser till EU:s prospektförordning Kammaren biföll utskottets förslag. JuU26 Personuppgiftsbehandling i viss verksamhet som rör allmän ordning och säkerhet – anpassningar till EU:s dataskyddsreform Kammaren biföll utskottets förslag. SoU18 Reglering av alkoglass m.fl. produkter Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Vissa frågor om reglering av alkoholdrycker och alkoholdrycksliknande preparat) 2. res. 64 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:98 S, 61 SD, 30 C, 26 V, 21 KD, 19 L, 13 MP Frånvarande:2 S, 6 M, 1 SD, 1 C, 2 V, 1 KD, 3 MP, 1 - SoU19 Vissa ändringar som gäller PKU-biobanken Kammaren biföll utskottets förslag. TU12 Behandling av personuppgifter samt registrering och användning av fordon på vägtrafikområdet Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Internationellt informationsutbyte) 2. res. 61 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: