prot · H70917 · 2019-10-10 00:00:00 — Högkonjunkturen i är över, och svensk ekonomi är inne i en tydlig avmattningsfas. Det spår , , i sin senaste prognos. Sysselsättningen bedöms minska med , och arbetslösheten förväntas stiga till 2020. Detta måste anses som ett stort misslyckande för regeringen, som gick ut och sa att man 2020 skulle ha lägsta arbetslöshet. Även gör bedömningen att går mot en lågkonjunktur med stigande arbetslöshet. Tillväxten faller till . Arbetslösheten ökar , enligt nya siffror från Arbetsförmedlingen. var hela – notera – 344 000 personer inskrivna som arbetslösa, en ökning med hela 5 000 personer . Risken för ökad långtidsarbetslöshet är stor, särskilt, såklart, för dem med kort utbildning. Arbetslösheten har sänkts i hela EU . minskning har dock varit lägst i hela EU. SCB visar att arbetslösheten dessutom nu ökar i , som jag sa tidigare. är arbetsmarknaderna i de flesta andra länder fortfarande starka. Arbetslösheten i är nere , den lägsta nivån . har en arbetslöshet på , lägst . , vår granne, ligger på en arbetslöshet . Eftersom den nuvarande regeringen inte har klarat av att genomföra några reformer som kan antas höja sysselsättningen och tillväxten är behovet av nya reformer stort för att ska fortsätta utvecklas väl. Bristen på tydlig arbetslinje kan illustreras av att sedan blev statsminister har utvecklats sämre i fråga om arbetslöshet än alla övriga 27 EU-länder – allvarligt! Kostnaderna för arbetsmarknadspolitiska insatser som extratjänster, arbetsmarknadsutbildning och förberedande utbildning har ökat . har resultaten uteblivit. Effektiviteten i dessa insatser måste självklart öka. Från har vi länge tjatat om att regeringen måste använda pengarna under högkonjunktur för att rusta inför lågkonjunktur. Arbetslösheten är för hög för att det ska vara en högkonjunktur. Det är anmärkningsvärt. Skulle ökningen av arbetslösheten likna den vi har sett i tidigare nedgångar kan arbetslösheten nå mycket problematiska nivåer. Regeringens arbetsmarknadspolitik har havererat, som jag nämnde tidigare. En fråga som då känns adekvat är: Vilka konkreta åtgärder avser arbetsmarknadsministern att vidta för att försöka förbättra situationen inom svensk arbetsmarknad? 14 (M): Inledningsvis vill jag säga att jag naturligtvis till fullo instämmer i och beskrivning av hur de optimistiska förhoppningarna angående den svenska arbetslösheten har grusats. Jag tänkte dock ta upp en annan aspekt i mitt anförande, nämligen företagsklimatets betydelse för hur det går med tillväxt och jobb. För knappt sedan hade vi datumet . Aha, kanelbullens dag! kanske någon då utbrister. Aha, då företagsamheten finns i fokus! kan den något äldre kanske i stället utbrista. Jag och bortemot hundra tusen andra i ungefär min ålder förknippar med den stora protesten mot löntagarfonder. Företagens protester kom att förpassa den idén till historiens skräphög. Men de kom också att leda till att betingelserna för näringslivet över huvud taget kom att uppmärksammas. Just hur betingelserna ser ut är avgörande för vår tillväxt och för hur många jobb som kommer till i våra företag. Eller formulerat på ett annat sätt: Hur står det egentligen till med det svenska företagsklimatet – och, vill jag säga, klimatet för företagare? Organisationen mäter företagsklimatet i alla våra kommuner. När resultatet blir dåligt händer det ofta att kommunledningarna, precis som arbetsmarknadsministern nu gör, hänvisar till diverse olika myndighetsåtgärder eller anslag till myndigheter som ska ha som uppgift att medverka till att det blir fler jobb. är det bara det att den typen av åtgärder sällan uppnår önskat resultat. Det går inte att dirigera fram jobb, och företagare låter sig inte luras att anställa bara för att någon tillfällig stödåtgärd sätts in. Vad mäter är företagens upplevelser av företagsklimatet. Tror man att regeringen, och för den delen den egna kommunen, genuint vill skapa långsiktigt stabila och förmånliga villkor för företagande vågar man också satsa framåt. Man vågar expandera, och man vågar också anställa. Från riktigt lokal nivå, när det gäller en stadsdel här i och även från andra håll, får jag ofta höra frustrerade företagares klagomål över företagsklimatet. Vad de säger kan handla om alltifrån skattefrågor till parkeringsmöjligheter eller gatuarbeten som gör det svårt för företagens kunder Gemensamt för många företagare är att de upplever att regeringen inte bryr sig nämnvärt om företagen annat än som skatteobjekt. När därför det moderata företagarrådet i sedan återigen gjorde en företagsamhetens dag av räckte inte den väl tilltagna lokalen till. Intresset var enormt. Det går förstås att exemplifiera med många nödvändiga åtgärder för att förbättra företagsklimatet, men en bra början är att regeringen lyssnar till företagen och inser att en trovärdighet kring regeringens jobbpolitik kräver just långsiktigt stabila och förmånliga villkor. Därför är min fråga till arbetsmarknadsministern vad hon avser att göra för att åstadkomma detta och för att få ett bra företags- och företagarklimat. 15 Arbetsmarknadsminister (S): Det var många frågor. Låt mig börja med att säga att mitt perspektiv som arbetsmarknadsminister och socialdemokrat är att arbete alltid är grunden såväl för vårt välstånd som för att skapa konkurrenskraft för vårt land. är ett av världens absolut bästa länder att både leva i och arbeta i. Men vi har en del utmaningar. Jag skulle vilja säga att det är löntagares och företagares hårda arbete som har bidragit till att vi har det välstånd som vi har . Det ska vi vara stolta över, och vi ska värna både företagens och löntagarnas viktiga insatser. För en socialdemokrat kommer jobben alltid först, och det är viktigt att understryka det. Vi behöver säkerställa en stark konkurrenskraft för vårt land, för det handlar om framtiden och om att kunna säkra att företagen har goda villkor och att människor som lever och arbetar i det här landet ska ha de bästa förutsättningarna att kunna känna trygghet i sitt arbetsliv och kunna utvecklas. När vi nu talar om konkurrenskraft skulle jag vilja säga att det jag ser är att den stora utmaningen för och hela arbetsmarknaden, vilket också många företag pekar på, är att bristen på personal med rätt kompetens är ett stort tillväxthinder. Företag uppger att det är just problemen med att rekrytera som gör att de inte kan leverera ordrar. Kommuner och regioner beskriver att det är just bristen på rätt kompetens i form av till exempel specialistsjuksköterskor, sjuksköterskor, vårdbiträden och andra viktiga yrkesgrupper som gör att vi kanske inte kan hålla den kvalitet som vi behöver. Att säkerställa kompetensen och att se till att vi har en arbetsmarknadspolitik och en utbildningspolitik som innebär att arbetsgivare kan anställa den kompetens som de behöver och att människor därtill får möjlighet till ett arbete och egenförsörjning men också möjlighet att växa och utvecklas genom ett helt yrkesliv – det är frågor som jag brinner för. Jag hoppas att vi i den här kammaren mellan alla partier kan säkerställa långsiktiga och stabila spelregler. Politiken har en viktig uppgift att se till att företag, parterna på svensk arbetsmarknad, myndigheter och olika aktörer vet vilka spelregler som gäller. För mig är det väldigt viktigt att bygga stabila spelregler . När det gäller exemplet med menar jag att med tanke på hur arbetslivet och arbetsmarknaden förändras i vårt land och runt omkring i omvärlden behöver vi ha system som underlättar omställningen och skapar trygghet för människor i omställning och som också kan bli mer konkret regionalt och lokalt. Det måste funka på orten. Jag tror att vi har stora möjligheter att vrida om politiken. Jag och statsministern var i . Vi besökte av det skälet att det är ett län med hög arbetslöshet. Vi behöver säkerställa att det finns verktyg för att kunna säkra att människor får ett jobb och att företagen får den kompetens som de behöver. Det är så vi skapar välstånd och välfärd i vårt land. 16 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Fina ord kan vem som helst leverera. Det statsrådet säger är helt okontroversiellt. Vi är helt överens om att vi ska ha goda villkor för dem som är anställda i företag och på myndigheter. Det är helt okontroversiellt att vi ska ha goda villkor för näringslivet. Det är vi alltså helt överens om, så den debatten kan vi lägga åt sidan. Vad det handlar om är naturligtvis vad regeringen nu gör när man har slösat bort en högkonjunktur. Precis som gick igenom här när det gäller statistiken är verkligheten regeringens värsta fiende. Verkligheten är att har försämrats, försämrats och försämrats vad gäller deltagande på arbetsmarknaden. När det gäller statsministerns besök i tillsammans med statsrådet fick han frågan från SVT när arbetslösheten kommer att sjunka i . Precis som statsrådet säger är arbetslösheten väldigt hög där. Svaret var: Jag kan inte svara på när arbetslösheten i kommer till samma nivå som riket, men självklart ska ha en mycket lägre arbetslöshet. vet vi inte, fru talman, om det var som socialdemokrat eller som statsminister han uttalade sig, men jag förutsätter att statsministern alltid är i tjänst. Transporter är väldigt viktigt i . Det är av avgörande betydelse för den tillverkningsindustri som finns till exempel i att man kan frakta insatsprodukter upp till och att man kan frakta Toyotahytterna ned till . Man måste nog vara socialdemokrat eller möjligtvis tillhöra ett samarbetsparti till Socialdemokraterna för att inte tycka att i en lastbilsskatt eller 60 miljarder i skattehöjningar påverkar konkurrenskraften. Varken jag eller någon annan i den här kammaren kommer nog att hålla regeringen ansvarig för att världskonjunkturen viker, men det vi kommer att hålla statsrådet och regeringen ansvariga för är den politik som förs i . Det borde vara varje regerings ansvar att se till att värna konkurrenskraften, värna företagsklimatet och värna företagen i hela . Då duger det inte att införa flygskatt som gör att företagare får ökade utgifter. Det duger inte att ha en lastbilsskatt på mer jämfört med budget. Det duger inte att vara svarslös på frågan: När ska arbetslösheten sjunka? Statsministern var i och för sig ärlig som sa att han inte kunde svara på det. När man satte upp ett mål om att vi ska ha EU:s lägsta arbetslöshet hade det väl varit rimligt, fru talman, att man hade fört en politik som hade styrt mot det? Ett exempel är löftet om de 761 utbildningsplatserna på som visade sig vara en sifferbluff. Högskolans rektor gick ut i – all heder åt henne för att hon visade det civilkuraget – och sa: Nja, det handlar om 20 platser – vi förstår inte hur regeringen har räknat. Så verkar det vara med det mesta med den här regeringens politik. Det är siffertrixande och fina ord, men det duger inte. Det måste finnas en verklighet bakom orden. När man inför en lastbilsskatt på och höjer kostnaderna för företagen och lågkonjunkturen är i antågande kommer man att påskynda arbetslösheten. Den kommer inte att sjunka. 17 (M): De uteblivna svaren från statsrådet till människorna i och andra orter i som drabbas av högre arbetslöshet är talande. Regeringen bryr sig inte om landsbygd. Om jag är väldigt generös, fru talman, och tolkar vad statsrådet sa i sitt anförande menade hon att vi har utmaningar. Låt mig säga att för de människor som bor i och är det en kraftig underdrift. Statsrådet sa också att det till stor del handlar om vad man gör på lokal nivå. Låt mig då upplysa statsrådet om att kommun genom allmän rösträtt redan styrs av statsrådets eget parti: Socialdemokraterna. Jag vill ge statsrådet ytterligare en möjlighet att lämna besked. Tänker regeringen komma med ett åtgärdspaket för och ? Det är ett måste, enligt mig. Om inte, undrar jag varför. Jag är övertygad om att regeringen hade gjort det om det hade varit 50 000 stockholmare som hade stått här och demonstrerat för 10 000 jobb som försvann. Varför gör regeringen och statsrådet skillnad på människor på landsbygd och människor i huvudstad? Min andra fråga blir: Vad har regeringen gjort för att industrin, inte minst på landsbygden, ska få ökad konkurrenskraft? Lastbilsskatten på stärker ju inte konkurrenskraften. Den försämrar den. Människorna i och förtjänar ett svar från statsrådet. 18 (M): Arbetslösheten bland utrikes födda har nått rekordnivåer och motsvarar nu hälften av alla arbetslösa. Att fastna i bidragsberoende är förödande för både individ och samhälle. Därför tar ett stort tag om bidragen i budgetmotionen. Vi föreslår skärpta krav för att erhålla försörjningsstöd, kvalificering in i bidragssystemet, krafttag mot bidragsfusk och ett bidragstak som gör att det alltid lönar sig att ta ett jobb. Inte minst förstärker jobbskatteavdraget så att alla som tjänar får en skattesänkning med . Sammantaget, med den skattelättnad som genomförts i budgeten , får en medelinkomsttagare en sänkt skatt på . Tillsammans innebär de samlade reformerna inom området att fler människor kommer att gå från bidrag till jobb. Min fråga till statsrådet gäller Arbetsförmedlingen. har drivit frågan om en reformering. Vi behöver en vassare och mindre myndighet som fokuserar på att rusta just långtidsarbetslösa så att de kan gå från bidrag till jobb. Då kan mindre aktörer sköta matchningen, som det är stora problem med . Arbetsförmedlingen har ett lågt förtroende generellt. När det gäller arbetslösheten har utvecklingen i varit den sämsta i efter att tillträdde som statsminister, vilket jag nämnde tidigare. Min fråga till arbetsmarknadsministern blir därför: Hur ska reformeringen av Arbetsförmedlingen vända den negativa spiralen? 19 (M): Vi ser förstås fram emot att arbetsmarknadsministerns tal om vikten av långsiktigt stabila och bra villkor för företagen också manifesteras i handlingar av olika slag, så att det inte bara stannar vid fagra och för all del välmenande ord. Jag har erfarenhet av lokalt samarbete med företag. Min första åtgärd när jag blev ordförande i en stadsdelsnämnd här i var att tillskapa ett näringslivsråd för stadsdelen som hade 60 000 invånare. När 3 000 jobb plötsligt försvinner i , vilket också hände när lade ned sin verksamhet där, blir konsekvenserna inte desamma som i . Här kan man nämligen flytta till jobb på andra ställen i staden. Men det är likafullt viktigt att med kvarvarande företag och potentiella Farstaföretag klara ut vad som egentligen krävs för att man ska vilja vara i eller flytta till , etablera sig där och få företag att växa. Det är viktigt att ha den kontinuerliga dialogen med företag och företagare. Vad kan vi göra för att man ska vilja växa här och och ha den framtidstro som krävs för att våga anställa? Vad kan vi göra för att man inte ska gå omkring med en känsla av att vad som helst kan drabba oss bara därför att det råkar gå bra för tillfället och att man då återigen ska bli intressant som kassako? Långsiktigt stabila villkor kräver också handling. 20 Arbetsmarknadsminister (S): Svensk arbetsmarknad kommer att förändras väldigt mycket . Det är jag övertygad om. Jag hoppas också på det. Artificiell intelligens, teknikskiften, automatisering, robotisering och en helt nödvändig grön omställning kommer nämligen att påverka hur både näringslivet och arbetsmarknaden kommer att se ut. I det läget behöver vi se till att ha stabila, robusta system som klarar omställningen. Det ska säkerställa att näringslivet och arbetsmarknaden kan förändras på ett smidigt sätt så att både företagen och löntagarna blir framgångsrika i den omställningen. Jag är ganska ny som statsråd och har lång erfarenhet av att i min fackliga roll arbeta tillsammans med näringslivet i de här frågorna. Jag ser vikten av att vi tillsammans med många olika aktörer kan kroka arm för att klara omställningen på ett smidigt sätt. Det finns ett antal verktyg som är väldigt viktiga för att ska vara framgångsrikt och konkurrenskraftigt i den delen. Jag tror att det handlar både om att gynna innovationsförmåga och om att satsa på utbildningspolitiken så att den blir mer flexibel och mer anpassad utifrån arbetsmarknadens och näringslivets behov. Arbetsmarknadspolitiken är viktig. Jag är stolt över att vi nu kunnat berätta om satsningarna på 1,3 miljarder just inom arbetsmarknadspolitiken. Det finns ett antal åtgärder där som spelar stor roll, till exempel arbetsmarknadsutbildningarna. som arbetsgivare och fackliga organisationer har pekat på hur viktigt det är att samarbeta om de frågorna. Också extratjänsterna nämndes. De har kanske inte den högsta effektiviteten. Men de spelar väldigt stor roll för enskilda individer, som på det sättet får möjlighet att ändå vara ute i arbetslivet och får bättre möjligheter att försörja sig. Jag tror alltså att det handlar om en palett av åtgärder, alltifrån innovationsförmåga till att se till att vi har en anpassad utbildningspolitik och en effektiv arbetsmarknadspolitik som är träffsäker i de insatser vi gör. Men det handlar också om sådana saker som en arbetslöshetsförsäkring som gör att människor inte blir fattiga ifall de förlorar jobbet. Det handlar om att säkerställa att människor i vuxen ålder kan validera sina tidigare kunskaper och erfarenheter och att de får studie- och yrkesvägledning. Det kommer inte att se ut som det gjorde tidigare. Då kunde vi utbilda oss för att sedan ha samma arbete ända fram till pensionering. Vi kommer att behöva kunna ställa om genom arbetslivet. Det är viktigt för svensk konkurrenskraft. När det blir ökad konkurrens från omvärlden och när vi kan ta del av nya teknikskiften behöver vi kunna säkerställa både att det finns kapacitet bland företagen att omhänderta detta och att löntagarna har de förutsättningar och den kunskap och kompetens som krävs för att implementera ny kunskap. På så sätt ser vi till att våra arbetsgivare, både företag och offentlig sektor, kan växa och utvecklas. 21 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Jag hade under ett rundabordssamtal tillsammans med några av mest framgångsrika utrikes födda företagare. De verkar i olika branscher. Jag fick med mig deras förslag och tankar: Attityd till företagsamhet och arbete måste förbättras. Det måste alltid löna sig att arbeta i stället för att passivt leva på bidrag. Det finns lediga arbeten inom många olika branscher, men den sammantagna effekten av olika bidrag gör att det kan vara mer lönsamt att leva på bidrag i stället för att arbeta. Ett stort serviceföretag i sa att konsekvensen blir att många inte söker de jobb som finns. Det är viktigt att lära sig svenska och att integrera sig i det svenska samhället. Att förstå värderingar liksom inställningen till samhället är också mycket viktigt. Jag fick med mig ett exempel från en advokat från , som gick i en sfi-klass där skillnaden var stor. Några hade inga som helst läs- och skrivsvårigheter. Det säger sig självt att nivån på utbildningen då kan skilja sig åt. Vidare lyfter alla företagare fram skatter som en viktig del i detta. Man tycker dessutom att vi politiker borde besöka för att bland annat ta reda på hur det kommer sig att så många personer från driver företag där, medan man inte gör det i . Jag tror att det är nyttigt att lyssna på dem som har gjort detta. Jag tror också att det är nyttigt för oss politiker att dra slutsatser av det vi får höra och det som företagarna säger. Jag noterar att det i statsrådets skriftliga svar fanns väldigt lite av det som de utrikes födda företagarna tycker är viktigast. Regeringen rår som sagt var inte på vare sig låg- eller högkonjunkturer, men den inhemska politiken och att värna konkurrenskraften är regeringen direkt ansvarig för. 22 Arbetsmarknadsminister (S): Om det är något som måste vara i fokus för svensk arbetsmarknadspolitik är det just att bidra till konkurrenskraft och välstånd. Det är min absoluta kompass. Vi måste se till att ha en träffsäker arbetsmarknadspolitik, som gör att företag kan anställa den kompetens som de behöver och att människor får möjlighet att kliva in på arbetsmarknaden eller, om man redan är inne, utvecklas inom ett helt yrkesliv. Detta måste vara fokus eftersom det är detta som bygger starkt. Vi talade tidigare om . Jag kan berätta att det finns en hel del spännande projekt där. Jag har haft möjlighet att besöka några av de utbildningar som är riktade till just nyanlända. Ett av dessa projekt vände sig till akademiker som läste svenska språket. Jag fick sitta ned och prata med dem om de möjligheter de såg framför sig att använda den kunskap och kompetens de har med sig från sina hemländer. Att lära sig svenska språket och få del av vissa insatser gör att man kan bidra på den svenska arbetsmarknaden. Jag tror att vi måste lära oss mycket av sådana projekt. Jag är därför glad över att vi nu inför intensivår och satsar på de etableringsjobb som är parternas förslag. En hel del satsningar är på gång och kommer , och vi har avsatt medel för detta i budgeten. Jag är glad över det stora engagemang som finns för arbetsmarknadspolitiken och vill avsluta med att säga att jobben alltid går först. Alla som kan arbeta ska arbeta. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. 23 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av statsrådet , näringsminister , statsrådet och statsrådet , som deltar i frågestunden , så varmt välkommen! En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 24 (M): I går besökte statsminister . Han sa då att måste minska asylmottagandet. Vi moderater delar denna uppfattning men skiljer oss från honom på två viktiga punkter. För det första vill vi att invandringen ska minska betydligt mer, och för det andra röstar vi i kammaren så som vi säger att vi ska rösta. Gång på gång har sagt att volymerna måste minska, men gång på gång har Socialdemokraterna i kammaren röstat ja till ökad invandring, till exempel genom gymnasielagen och genom utökad anhöriginvandring. Min fråga till är: Ska väljarna lyssna på vad säger eller på hur Socialdemokraterna röstar i kammaren? 25 Statsrådet (S): värnar asylrätten och ska ha en human, rättssäker och långsiktigt hållbar migrationspolitik. Politiken bör vara brett förankrad, och det är också därför regeringen har tagit initiativ till en parlamentarisk kommitté med samtliga partier. Kommittén har fått regeringens uppdrag att lämna förslag på en långsiktigt hållbar migrationspolitik som ska träda i kraft när den förlängning vi har beslutat om löper ut. Antalet människor som söker asyl i har minskat kraftigt jämfört med då vi nådde rekordnivåer. Det var en situation som inte ska tillbaka till. Just nu har vi de lägsta nivåerna . Men det är viktigt att politiken blir långsiktig, och därför har vi bjudit in samtliga riksdagspartier till ett parlamentariskt arbete för att förankra just en sådan politik. 26 (M): I går besökte statsministern , en statsminister för ett land som befinner sig mitt i en integrationskris. Att vi minskar asylinvandringen är helt avgörande. Men frågan är vad statsministern och Socialdemokraterna egentligen vill. Är det dubbelspel och skrammel utåt när ni säger att ni vill minska invandringen men egentligen låter bestämma i regeringen? 27 Statsrådet (S): Regeringen har visat att den var beredd att fatta de beslut som behövdes för att få ordning på en situation som var helt orimlig 2015 och 2016. Därefter såg vi en minskning och har därför de lägsta asylmottagningssiffrorna i . Vi behöver dock långsiktighet, och framför allt behövs det ett gemensamt europeiskt ansvarstagande. En viktig punkt för i det europeiska arbetet är att vi får mer av en gemensam asylpolitik i EU där alla länder är med och tar ansvar. Det var orimligt när bara ett fåtal länder bar det europeiska ansvaret. Den situationen ska vi inte tillbaka till. agerande med anledning av anfall mot kurderna 28 (SD):