prot · H609112 · 2019-09-05 00:00:00 — vice talmannen meddelade att (S) avsagt sig uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna avsägelse. att (L) avsagt sig uppdragen som ledamot i finansutskottet samt som suppleant i och i justitieutskottet, att (L) avsagt sig uppdraget som ledamot i justitieutskottet, att (L) avsagt sig uppdraget som ledamot i utbildningsutskottet, att (L) avsagt sig uppdraget som suppleant i finansutskottet, att (L) avsagt sig uppdraget som ledamot i krigsdelegationen, att (L) avsagt sig uppdraget som ledamot i krigsdelegationen samt att (L) avsagt sig uppdraget som ledamot i krigsdelegationen. Kammaren biföll dessa avsägelser. § 2 Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att Liberalernas riksdagsgrupp anmält som ledamot i finansutskottet, som ledamot i justitieutskottet och i krigsdelegationen samt som suppleant i finansutskottet, som ledamot i utbildningsutskottet, som suppleant i , som suppleant i justitieutskottet och som ledamot i krigsdelegationen samt som ledamot i krigsdelegationen. vice talmannen förklarade valda till § 3 Anmälan om subsidiaritetsprövning vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2018/19:41 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från trafikutskottet. § 4 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2018/19:308 Interpellation 2018/19:308 Lagstiftningen kring könsdysfori av (KD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor för statsrådet . § 5 Anmälan om faktapromemorior vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2018/19:FPM56 Beslut om ett strategiskt innovationsprogram för för innovation och teknik (EIT) 2021–2027 och Förordning om för innovation och teknik (omarbetning) COM(2019) 331, COM(2019) 330 till utbildningsutskottet 2018/19:FPM57 Meddelande om en åtgärdsplan för att stärka rättsstatsprincipen inom unionen 2018/19:FPM46, COM(2019) 343 till § 6 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2018/19:145 till socialutskottet 2018/19:155 och 157 till justitieutskottet 2018/19:156 till utrikesutskottet 2018/19:146 till socialutskottet COM(2019) 330 och COM(2019) 331 till utbildningsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . COM(2019) 354 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 7 Svar på interpellation 2018/19:303 om ersättning till markägare 1 Infrastrukturminister (S): har ställt ett antal frågor till finansministern om ersättning till markägare när staten tar i anspråk mark för infrastrukturprojekt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Medel för ersättning till markägare finns budgeterat i de projekt där mark behöver lösas in. Någon separat post för ersättningar finns således inte i statens budget, utan det ingår i de anslag för investeringar som disponerar. Att ska erlägga ersättning till markägare när mark tas i anspråk enligt en fastställd vägplan enligt väglagen eller en järnvägsplan enligt lagen om byggande av järnväg är reglerat i respektive lag. När det gäller hur storleken på ersättningen ska bestämmas hänvisar dessa lagar till bestämmelser i expropriationslagen. Ersättningen för marken ska som utgångspunkt uppgå till marknadsvärdet plus . Utöver det finns det möjlighet att få ersättning för vissa övriga skador och kostnader. En värdering av den mark som behöver tas i anspråk görs i varje enskilt fall. Normalt görs frivilliga överenskommelser om ersättning. Men om en markägare inte kommer överens med om ersättningens storlek avgörs frågan i domstol. Jag har stort förtroende för att tillämpar lagstiftningen på ett korrekt sätt, och jag varken får eller vill uttala mig om ersättningsnivåerna i enskilda fall. 2 (M): Jag vill tacka ministern för svaret. Jag har frågat ministern om det är rimligt att staten kan stjäla mark av enskilda medborgare utan att ge marknadsmässig ersättning. Jag har ställt frågan utifrån ett fall som just nu pågår i . Men det här har hänt på andra ställen, framför allt i . I tänker bygga väg för att få ihop den sista delen av Västra länken, vilket är bra. Jag står fullt och fast bakom det som alla partier i riksdag är överens om: att staten ska ha rätt att ta mark i anspråk för att bygga viktig samhällsinfrastruktur. Allt annat vore orimligt. Problemet här är att kommer att ersätta de enskilda markägarna med per hektar. När det är gjort kommer att kunna skala bort jorden och sälja för 250 000 per hektar. Det är jord som någon annan äger . Därför har jag ställt en fråga till ministern. Den handlar inte om hur det ser ut, vilket ministern har svarat på, fru talman. Jag har frågat ministern om han tycker att detta är rimligt och om vi bör göra något åt detta. Ministerns svar har vi hört här i kammaren. Men det handlar egentligen om att man har fullt förtroende för tjänstemännen på och att om parterna inte är överens avgörs det i domstol. Jag har två invändningar mot det svar jag får från ministern. Den första är att markägarna tycker att detta är orimligt, men det gör även tjänstemän som har att förhålla sig till lagstiftningen. De tycker inte på något sätt att det här känns bra i magen. Det förstår jag. Man tar nämligen någons egendom, som är värd betydligt mycket mer. Sedan låter man någon annan tjäna pengar på detta. Det var den första delen. Den andra delen är att ministern hänvisar till domstolen. Ja, det är på det sättet det ser ut när man inte kommer överens. Men domstolen har, precis som tjänstemän, att förhålla sig till lagen. Det som vi håller på med här i är ju lagstiftning, och regeringen bereder förslag till , det vill säga lagförslag. Om något inte fungerar, om vi tycker att något inte stämmer och om någonting är fel är det vårt arbete att ändra på det. Vårt arbete är inte att rabbla upp hur lagstiftningen ser ut och hur domstolar fungerar. Jag vet mycket väl hur det fungerar. Frågan är: Tycker ministern att det är rimligt att man kan stjäla mark på det här sättet? De tjänstemän som har i uppgift att göra det tycker nämligen inte att det är rimligt. Jag tycker inte att det är rimligt. Kommer ministern att på något sätt bidra till att vi ser över detta? 3 Infrastrukturminister (S): Jag vill tacka för engagemanget. vet mycket väl att jag inte kan eller får uttala mig om det i det enskilda fallet är lämpliga ersättningar eller inte. Därför är det bra att det är så väl ordnat; en markägare som inte är nöjd med ersättningen, som inte tycker att man får tillräckligt stort värde utifrån den marknadsvärdering som görs, har möjlighet att överklaga detta. Det tas upp i mark- och miljödomstolen. Det är till och med ordnat på ett sådant sätt att står för inte bara sina kostnader utan även den klagandes kostnader. Jag som markägare ska alltså inte behöva tveka att föra frågan vidare till domstol. Det är en viktig princip i sammanhanget. Då får man saken prövad med den nuvarande lagstiftningen. Det är klart att det alltid kommer att finnas skilda uppfattningar när det gäller om marknadsvärderingen är rätt gjord. På vilket sätt man kan tillgodogöra sig ytskikt och motsvarande ska också ingå i värderingen. Principen bakom lagstiftningen är nämligen att markägaren inte ska hamna i en sämre sits än om marken inte togs i anspråk. Därför är det viktigt att vi har den ordningen. Naturligtvis är detta en princip som vi har haft under en väldigt . Jag tror att det är väglag som har varit vägledande här. Senast en förändring gjordes var . Den lagstiftning som vi alltså nu har att förhålla oss till är den som togs fram under regeringstid. Då formulerade man bland annat kravet på en ersättning om plus för att försäkra markägaren om att denne inte ska hamna i en sämre sits utan snarare i en något bättre. Detta måste vara utgångspunkten. Jag delar utgångspunkt, och det tror jag att alla gör som värnar vikten av att kunna göra bra infrastrukturinvesteringar. När man gör detta måste det finnas en rimlig ersättning till markägare. Den ska vara sådan att man inte hamnar i en sämre sits än om marken inte togs i anspråk. Detta måste vara utgångspunkten för agerande och för domstolarnas prövning. Denna utgångspunkt har också regeringen. 4 (M): Ministern undviker konsekvent att svara på grundfrågan. Hur lagstiftningen ser ut är vi båda två väl medvetna om. Poängen med denna debatt som jag har kallat till är: Om vi nu ser att det inte fungerar, är ministern beredd att göra något åt detta? Vad gäller marknadsmässiga värderingar kan man ha många olika uppfattningar om hur sådana ska göras. Men i dessa fall, som framför allt drabbar , har sagt att marken inte är värd så mycket och att man därför inte tänker ersätta så mycket när man gör intrång. Problemet i detta gäller att i sitt upphandlingsunderlag till entreprenörerna säger att dessa kan få skala av mark till ett värde av per hektar. Det här är ett sätt för att hålla kostnaderna för vägbyggnationen nere. Man vet redan från början att det man ersätter den enskilde med – per hektar – inte är i närheten av värdet på den mark som man tar i anspråk. Då är frågan om ministern tycker att detta är rimligt eller inte. Han behöver inte uttala sig om det enskilda fallet; det finns fler liknande fall. Min uppfattning är att detta inte är rimligt och att man behöver göra något åt detta. Man bör stärka skyddet för den enskilde. Om man tycker att det är en rimlig princip att ersätta enskilda av värdet skulle ju socialförvaltningarna i förlängningen ta enskilda lägenheter här i i anspråk. De kan då ersätta lägenheter värda med och säga att man ändå får en liten summa. Detta är ungefär vad man ger när man tar mark i anspråk uppe i . Jag tror att alla förstår att detta är helt orimligt och att vi behöver göra något åt det. Men ministern ger egentligen inget svar i sakfrågan utan konstaterar hur det ser ut . Min enda fråga till ministern är: Tycker ministern att detta är rimligt från statens sida, när man redan från början vet att marken är värd fem gånger mer än det man ersätter den enskilde med? Det är själva grundfrågan. Om ministern inte tycker att det är rimligt, låt oss då hjälpas åt att förändra lagstiftningen. Det är ju vårt jobb. Om vi upptäcker att något inte fungerar så som det borde har vi möjlighet att här i kammaren ändra lagar. Om ministern inte kan tänka sig att vara med och ta ett sådant initiativ kommer åtminstone jag att lägga fram en motion på området. Sedan får kammaren pröva detta igen. Jag tycker att det är orimligt och oanständigt att enskilda kan bli bestulna på värden genom att staten bara tar, grabbar åt sig, och låter någon annan tjäna pengar på andras egendom. Det är helt orimligt. 5 Infrastrukturminister (S): Jag är inte säker på att argumentationen blir bättre genom att man använder begrepp som ”bestulen” eller andra kraftiga invektiv i en fråga där man gör en egen bedömning av markvärdet, vilket gör, och drar egna slutsatser. Om det hade varit så som påstår hade vi sannolikt haft ett antal fällande domar i mark- och miljödomstolen och i de överinstanser som prövar detta så att hade fått backa. Så är dock inte fallet. Jag som statsrådet måste respektera att det är domstolar som avgör dessa fall. Det vore bra om även riksdagsledamoten tänkte på det. I detta fall har domstolarna inte kommit fram till några andra ställningstaganden. Det är viktigt för svensk rättssäkerhet. Det är också viktigt att säga att det inte handlar om en 20-procentig del utan om extra av värdet. Om själv har synpunkter på värderingen må vara hänt, men det är markägaren som avgör och har möjlighet att gå vidare till nästa instans som får ta ställning till om värderingen är rimligt gjord. Om man tycker annorlunda än får det prövas av domstolsväsendet. Jag vill inte ha en ordning där enskilda riksdagsledamöters uppfattning om markvärdet är det som ska styra lagstiftningen eller vilken ordning vi ska ha framöver. Jag kan konstatera att senast hanterade dessa frågor i motionssammanhang fanns det heller inga krav på en sådan förändring. Jag välkomnar en debatt. Jag tycker att såväl äganderättsfrågor som frågor om förutsättningar för investeringar är väldigt viktiga. Jag tror också att det är otroligt viktigt inte minst givet de stora samhällsinvesteringar vi står inför – 700 miljarder i infrastrukturinvesteringar, vilket är 100 miljarder mer än då vi hade en borgerlig regering. Detta är såklart viktiga samhällsinvesteringar, och då måste vi ha en ordning som gör att människor känner sig trygga med den ersättning de får när järnväg ska dras fram eller en väg byggas. En sådan ordning tycker jag att vi har. Återigen kan jag inte uttala mig om det enskilda fallet. Huruvida värderingen ska vara 50 000 eller något annat ska jag definitivt inte uttala mig om. Det är domstolar som har att avgöra om det är en lämplig eller rimlig värdering. 6 (M): Låt mig korrigera ministern på några punkter. Det är inte jag som gör markvärderingen. Så ska vi absolut inte ha det. Det är ministerns egen myndighet och de tjänstemän som jobbar på den myndighet som ministern har ansvar för som konstaterar att de kommer att kunna sälja jord för per hektar, trots att de bara ersätter den enskilde med 50 000. De tycker själva att den lagstiftning som finns ger orimliga konsekvenser för markvärdering, framför allt i där man har väldigt låga markvärden trots att marken är värd mycket. Det är denna ordning man följer. Då kan man antingen tycka att det är rätt och rimligt att man gör på detta sätt så att enskilda inte får marknadsmässig ersättning, eller så tycker man att det är fel. Min uppfattning, fru talman, är att det är fel. Det handlar då inte om att jag gör markvärderingar. Ministerns egna tjänstemän på myndigheten tycker att detta är fel. Vårt arbete här, fru talman, är att förändra lagstiftning när den inte fungerar på det sätt vi vill. Ministerns svar på detta är att vi ska låta domstolarna avgöra. Men domstolarna dömer ju enligt den lagstiftning som finns och som inte täcker in detta område, vilket den borde göra. Jag har ingen annan uppfattning än ministern om att staten ska ha denna rätt. Men jag tycker inte att staten ska ha rätt att ta saker och ersätta en liten skärva av det man har tagit. Ministern tycker då att jag använder kraftuttryck. Jo, men jag tycker att detta är stöld. Om man tar något av en annan människa utan att ersätta det på ett rimligt sätt har man faktiskt stulit till sig det. Det är så de markägare som har utsatts för detta känner det. Staten tar – stjäl – av det som är deras. Jag tycker att detta är orimligt och tänker därför ta initiativ till att försöka förändra det här. Jag beklagar att ministern inte delar min uppfattning. I övrigt får jag tacka för debatten. Vi lär återkomma i frågan. 7 Infrastrukturminister (S): Jag välkomnar debatten och tycker att det är viktigt att vi ständigt prövar om det behöver ske förändringar i lagstiftning. Det görs en värdering, och värderingen kan prövas. I den värderingen finns också förutsättningar att titta på om det finns ett ytskikt eller en matjord som skulle kunna användas på annat sätt. Vi är faktiskt ganska vana vid att det är så vid markexploatering. Om mark har förutsättningar att sedan bli bostadsmark och detta finns med i detaljplan eller i andra planer från kommunen ökar värdet, och det tar man hänsyn till när man exproprierar. Det är för övrigt en ganska vanlig finansieringsprincip för en del infrastrukturbyggande. Det här är alltså en ganska välkänd och etablerad metod som har tjänat oss väl sedan ungefär 1940. Det gjordes en justering 2010–2011, då ersättningen höjdes ytterligare, så att man ska få en kompensation på plus . Det ankommer inte på mig eller på att här stå och uttala sig om huruvida kompensationen är rätt eller fel i några enskilda fall, utan det är domstolar som har makten att pröva det. I de fall där domstolar prövar detta är det ytterst sällan de kommer till ett annat ställningstagande än det som var utfallet från sida. Gör domstolen det är det dess utslag som gäller. Så ska det vara i ett rättssamhälle. Jag värnar i detta fall ett rättssamhälle. Sedan ska vi alltid pröva lagstiftningen. Jag välkomnar den debatten när det gäller både denna fråga och naturligtvis väldigt många andra. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2018/19:158 En ny reglering för tjänstepensionsföretag 2018/19:159 Nya regler för pensionsstiftelser med anledning av andra tjänstepensionsdirektivet Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående propositioner skulle förlängas till och med . § 9 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2018/19:308 Lagstiftningen kring könsdysfori av (KD) till socialminister (S) 2018/19:309 Diplomatiska garantier av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:310 Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag av (V) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:311 Ändamålsenligt materiel för kvinnor i försvaret av (M) till försvarsminister (S) 2018/19:312 En avvägning mellan havsbaserad vindkraft och naturvärden av (SD) till miljö- och klimatminister (MP) 2018/19:313 med av (V) till statsrådet (S) 2018/19:314 En moderniserad och teknikneutral gentekniklagstiftning av (SD) till statsrådet (S) § 10 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2018/19:926 Husbilar och WLTP av (M) till finansminister (S) 2018/19:927 Servicenivån inom lantmäteriområdet av (M) till statsrådet (MP) 2018/19:928 Hälsobistånd av (S) till statsrådet (MP) 2018/19:929 Ökade arbetsplatsrelaterade olyckor bland elektriker av (M) till statsrådet (S) 2018/19:930 Friår av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2018/19:931 Lootlådor av (SD) till statsrådet (S) 2018/19:932 Besiktningskrav på restaurangbåtar och pråmar av (S) till infrastrukturminister (S) 2018/19:933 Beskattning av husbilar av (M) till finansminister (S) 2018/19:934 Minskat antal remissinstanser av (M) till statsrådet (S) 2018/19:935 Transportstyrelsens besked om husbilar av (SD) till infrastrukturminister (S) 2018/19:936 Lärdomar från kring WLTP-metoden av (M) till infrastrukturminister (S) 2018/19:937 Beskattning av husbilar av (SD) till finansminister (S) 2018/19:938 Åtgärder mot brottligheten på landsbygden av (C) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:939 Landshövding i av Kopparklint (M) till statsrådet (S) 2018/19:940 Transportstyrelsens motstridiga besked om skatten på husbilar av Boriana (M) till infrastrukturminister (S) 2018/19:941 Skatten på husbilar av Boriana (M) till finansminister (S) 2018/19:942 Bredband av (S) till statsrådet (S) 2018/19:943 Möjligheten att sätta upp bevakningskameror av Boriana (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:944 Korruption inom biståndet av (M) till statsrådet (MP) 2018/19:945 Polisens kontroller av färdskrivare av (SD) till statsrådet (S) 2018/19:946 Breddad skattereduktion till de som bor i lägenhet av (V) till statsrådet (S) 2018/19:947 Remisshanteringen av vapendirektivet av (C) till statsrådet (S) 2018/19:948 skyldigheter gentemot EU av Kadir Kasirga (S) till utrikesminister (S) § 11 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2018/19:887 Åtgärder mot av (M) till utrikesminister (S) 2018/19:889 Angående Postnord av Boriana (M) till näringsminister (S) 2018/19:895 Förtrycket av kvinnor i av Boriana (M) till utrikesminister (S) 2018/19:894 Grannländernas gränskontroller av Boriana (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:893 deltagande i internationella FN-sammanhang av Boriana (M) till utrikesminister (S) 2018/19:890 Bilstöd vid funktionsnedsättning av Boriana (M) till socialminister (S) 2018/19:898 Personrån i norra av Alireza Akhondi (C) till statsrådet (S) 2018/19:897 Bidrag till hemladdare för elbilar av (C) till miljö- och klimatminister (MP) 2018/19:896 Postnord och otillåten cabotagetrafik av (SD) till näringsminister (S) 2018/19:899 Avsättningen av borgmästare i av (S) till utrikesminister (S) 2018/19:906 Nya angrepp på demokratin i av Amineh Kakabaveh (V) till utrikesminister (S) 2018/19:900 Överenskommelser för återsändande av kriminella utlänningar av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:902 Resebidrag för ansökan om uppehållstillstånd av (SD) till socialminister (S) 2018/19:901 Åtgärder efter händelserna vid av (SD) till utrikesminister (S) 2018/19:904 Granbarkborren av (M) till statsrådet (S) 2018/19:905 Vårdmomsen av (M) till finansminister (S) 2018/19:903 Mänskliga rättigheter i av Amineh Kakabaveh (V) till utrikesminister (S) 2018/19:907 Palestinska myndigheten och hbtq av (SD) till utrikesminister (S) 2018/19:908 Problem med webbtjänsten Jobskills av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2018/19:909 Arbetsförmedlingens förvaltning av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2018/19:911 Utlokalisering av ett museum om Förintelsen av (L) till kultur- och demokratiminister (MP) 2018/19:912 Nätjättarnas ställning av (SD) till kultur- och demokratiminister (MP) av (M) till kultur- och demokratiminister (MP) 2018/19:888 Gemensamt nordiskt agerande mot våldsbejakande grupper av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:915 Beställaransvar utan verkan av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) § 12 Kammaren åtskildes . Sammanträdet leddes av andre vice talmannen. § 2 Anmälan om kompletteringsval § 3 Anmälan om subsidiaritetsprövning § 4 Anmälan om fördröjt svar på interpellation § 5 Anmälan om faktapromemorior § 6 Ärenden för hänvisning till utskott § 7 Svar på interpellation 2018/19:303 om ersättning till markägare 1 Infrastrukturminister (S) 2 (M) 3 Infrastrukturminister (S) 4 (M) 5 Infrastrukturminister (S) 6 (M) 7 Infrastrukturminister (S) § 8 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid § 9 Anmälan om interpellationer § 10 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 11 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 12 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2019