prot · H60956 · 2019-02-27 00:00:00 — Kritiken var högljudd och stark mot de tidigare formerna, och därför blir det viktigt att se till att man levererar resultat. Vi kommer noga att följa vad som händer och sker. Den andra fråga jag skulle vilja ta upp nämnde också i sitt anförande. Förutsättningarna när bolaget bildades var helt annorlunda än . Med de riktlinjer har är det dessutom i allra högsta grad ett bolag som har halverat sitt marknadsområde till att bestå av delar av i stället för hela . Jag skulle vilja höra beskriva varför vi ska fortsätta att äga och ha kvar . 39 (S) replik: Tack för frågan, ! Jag tycker att har fyllt en viktig funktion. Om man tittar på den svenska bolånemarknaden kan man se att den faktiskt inte har fungerat perfekt. Som ekonom vet jag också att ett av de största forskningsfälten inom ekonomisk forskning är olika typer av market failures, alltså marknadsmisslyckanden, så min uppfattning är nog att historiskt har fyllt och fyller en viktig funktion för att vi har – och ska ha – en bolånemarknad som fungerar. Däremot var jag i mitt första inlägg kritisk till att faktiskt inte finns i hela landet, vilket det har gjort tidigare. I grund och botten tror jag alltså att är viktigt, men när det gäller kritiken mot att inte finns i hela landet är vi eniga. 40 (M) replik: Jag blev beklämd när jag hörde anförande. Han stod nämligen i talarstolen och sa att de borgerliga partierna vill sälja , och systemkritisk infrastruktur som behöver finnas i statens ägo av säkerhetspolitiska skäl. Detta kan bara rendera två slutsatser. Den ena är att inte har läst den gemensamma borgerliga reservationen, där det står att vi vill sälja bolag som inte har ett särskilt samhällsuppdrag som är svårt att klara på annat sätt eller inte är viktiga från en strategisk och säkerhetspolitisk utgångspunkt. Därefter står det också att vi inte anser att det är aktuellt med försäljning av , eller . Frågan är därför: Har inte läst betänkandet, eller är han intresserad av att förfula debatten genom att helt enkelt ljuga? 41 (S) replik: Tack för dina frågor, ! Jag skulle vilja svara nej på båda. Jag har läst er reservation, och jag har inte ambitionen att stå här och ljuga. Däremot har jag även läst er motion, som utgör grunden för den här debatten. Där är det framför allt den första delen som finns omnämnd, vilket också har varit moderat politik , det vill säga att det är just bolag som saknar särskilt samhällsuppdrag som man kan tänka sig att sälja. Sedan har det varierat exakt hur ståndpunkten har sett ut, och jag sa också att man riskerar att sälja viktiga statliga bolag. Om har ändrat uppfattning och gör andra bedömningar när det gäller vilka bolag som har ett säkerhetspolitiskt värde tycker jag att det är glädjande. Jag tror nämligen att det finns ett problem om man tänker sig att man kan sälja alla bolag som inte har ett särskilt samhällsuppdrag. Det finns flera bolag som faktiskt är säkerhetspolitiskt viktiga, och jag tycker att är ett av dem. Så, kort sagt: Jag vill inte förfula debatten. Jag vill inte heller stå här och ljuga, och jag har läst noggrant. Jag är dessutom glad om vi kan ha en seriös diskussion kring de värden som faktiskt finns i flera av de bolag som inte har särskilda samhällsuppdrag men som ändå är viktiga för samhället. 42 (M) replik: Det är ju glädjande att höra att inte har några sådana ambitioner. Det välkomnar jag. Det är dock anmärkningsvärt att det i talarstolen sägs att de borgerliga partierna arbetar för att sälja och , när det åtminstone sedan det borgerliga regeringstillträdet har varit känt att det inte har funnits någon ambition att sälja vare sig eller . Sedan ska man uppfatta detta som det som brukar kallas kumulativa rekvisit, det vill säga samhällsuppdrag, särskilt viktig verksamhet eller säkerhetspolitisk utgångspunkt. Det utgör den samlade ramen för de verksamheter vi inte önskar avyttra. Genom detta replikskifte har vi klargjort i alla fall den frågan. Jag hoppas att vi slipper återkomma till just den här delen av debatten framöver. 43 (S) replik: Jag vill understryka att det jag sa var att man med moderat politik riskerar att gå åt andra hållet. Min bild är nämligen – jag kan ha fel – att det faktiskt har funnits olika uppfattningar inom olika partier. Om det nu är så att hållning också är det som har varit den gemensamma borgerliga hållningen tycker jag alltså att det är alldeles utmärkt. Som utgångspunkt tror jag att det finns flera statliga bolag som utför mycket viktiga samhällsuppdrag trots att de inte har särskilt beslutade samhällsuppdrag. Återigen: Vi kommer i vårt utskott att diskutera frågan om . är ett börsbolag som inte har något särskilt beslutat samhällsuppdrag men som ändå är extremt viktigt säkerhetspolitiskt. Jag tycker att det är ett bra exempel på att man låter ideologiska låsningar gå före säkerhetspolitik. Jag vet att vi ska komma tillbaka till den frågan, och jag hoppas att vi kan ha en bra diskussion. Detta är nämligen frågor som är extremt viktiga för säkerhet och inte bara viktiga ekonomiskt. 44 (SD): inställning till statligt ägda bolag är att dessa i första hand ska säkerställa medborgarnas långsiktiga intressen, såväl när det gäller samhällsuppdrag som när det gäller ekonomiska intressen. Vi anser att de bolag som ägs av staten ska förvaltas på bästa sätt. Lika viktigt är det dock att bolagen förser de anställda med en god arbetsmiljö och goda villkor. Bolagen ska givetvis vara föredömen vad gäller hälsa och miljö. För vissa bolag med särskilda samhällsuppdrag anser vi att det kan finnas skäl att se över avkastningskraven i förhållande till förmågan att leverera på samhällsuppdragen. För bolag utan samhällsuppdrag ser vi att grunden för ägandet är att bolagen ska förse statskassan med en god intäkt. Det är därför extra glädjande att se de överlag fina boksluten , med en total utdelning på och en avkastning på eget kapital på . Vi vill poängtera att de privata bolagen utgör grundbulten i den svenska ekonomin men att staten ska fortsätta att äga de bolag som står för det övergripande samhällsuppdraget. Ledningen för räknar med att få ett godkännande av när det gäller förvärvet av . har ända sedan affären blev känd varit starkt kritiska till detta uppköp. Med av aktierna i är staten en storägare. Vår uppfattning är att telekomverksamhet inte är en kärnverksamhet som staten ska vara ägare till. har staten en indirekt kontroll över public service, vilket resulterar i att staten riskerar att uppfattas som avsändare av i praktiken alla marksända kanaler. anser att det i en demokrati ska finnas fria och oberoende medier, vilket upprätthålls genom flera privata aktörer och en sund konkurrens mellan dem. Vi är medvetna om att det inte finns några som helst tecken på eller tankar om politiskt styre av kanalerna, men bara det faktum att möjligheten finns är oroväckande nog. Det är uppdrag att ansvara för att demokrati och en sund konkurrens råder i . Därför är vår ingång att staten som storägare ska verka för att delas upp utifrån den del som är av säkerhetspolitiskt intresse respektive telekomverksamhet. Staten kan därefter sälja ut sin del i telekomverksamheten. har beslutat avsätta skog i anslutning till till buffertskog med anpassad avverkning. Anledningen är att det har klagats på att brukat skogen, vilket resulterat i kalhyggen något från . Att går över till anpassad avverkning, det vill säga en form av hyggesfritt skogsbruk med gallring och självplock, innebär en förlust på av planerade intäkter. Vi ser att detta är ett ingrepp på skogsbruket som kan komma att bli prejudicerande och riskera att inkräkta på privata skogsägares äganderätt, vars skogar ligger nära nationalparker eller andra områden där allmänheten har fritidsintressen. Nationalparkerna är oerhört viktiga och inrättade för att skydda såväl mark som djurliv, men övrig mark ska efter bästa förmåga brukas. Vi anser att bör ompröva sitt beslut om buffertzoner i anslutning till samt att inte besluta om att skapa nya sådana buffertzoner runt andra nationalparker. Avslutningsvis, herr talman, vill jag yrka bifall till vår reservation 9 i betänkandet. Vi står givetvis bakom samtliga våra reservationer, men för tidsvinst yrkar jag bifall till endast denna reservation. 45 (S) replik: Min bild är att historiskt har haft en annan åsikt än borgerligheten när det gäller frågor om statligt ägande. Jag vet inte om närmandet till och har gjort att man har bytt hållning i den här frågan. Som jag ser det skulle en försäljning av vara ett säkerhetsmässigt problem. Flera säkerhetsexperter har dessutom uttalat sig i den riktningen. Min fråga till ledamoten är därför: Ser ni inga risker med en försäljning av ? 46 (SD) replik: Tack, ledamoten! Jag ska kanske inte vara den som avgör om det finns säkerhetspolitiska problem. Men det borde vara fullt möjligt att separera. Jag fick frågan i utskottet av en kollega till och gjorde en snabb googling, varvid jag hittade tre stora bolag som har separerat den delen. Det borde tvärtom vara högst naturligt att staten ser till att ha ett koncentrerat ägande runt just de känsliga delarna och inte att vi producerar tv‑program i förlängningen. Vi bör fokusera vårt ägande där det är mest kritiskt för säkerheten, och det borde vi kunna göra också om vi separerar bolagen. 47 (S) replik: Frågan om och säkerhetspolitik tycker jag är extremt viktig. Det är klart att om man börjar diskutera en delning riskerar man att hamna i en situation som skapar flera olika problem. Vi vet till exempel efter samtal med Telias ledning att deras uppfattning är att det inte går att göra den typen av delning som ledamoten talar om. Som jag ser det riskerar den här diskussionen också att öppna någon form av ask. Det är klart att staten inte är huvudägare i . Då är frågan vad som kan hända om fortsätter att diskutera frågan på det här sättet. I värsta fall kan det leda fram till en delning och försäljning som faktiskt är ett säkerhetspolitiskt hot. Det vill inte jag vara med och bidra till. Det kan även vara så att aktieägarna i faktiskt är emot en delning, även om tycker att man bör dela. Då kommer hela processen bara att vara ett ekonomiskt fiasko. Min fråga är återigen: Ser inte några risker med en process som kan leda till en försäljning av Teliaaktierna? 48 (SD) replik: Tack, ledamoten! Nej, jag ser inte det säkerhetspolitiska problemet om vi, staten, behåller ägandet av den säkerhetspolitiskt viktiga infrastrukturen. Jag kan inte heller se varför en försäljning av telekomdelen skulle bli ett ekonomiskt fiasko för staten. Jag förstår inte varför det skulle vara ett problem. Tvärtom tycker jag att det är väldigt viktigt att staten inte är ägare till all marksänd tv. Det stämmer att vi inte är huvudägare i , men vi är en storägare och kan påverka. Jag är fullt medveten om att aktieägarna kanske inte alls vill dela, och jag förstår att ledningen ännu mindre än några andra vill se en uppdelning. De har ju ett uppdrag att leverera god vinst, och det gör de. De är väldigt duktiga. Jag delar Socialdemokraternas uppfattning att vi kan vara bra ägare om vi inte är inne och tafsar för mycket, men ur en säkerhetspolitisk aspekt tycker jag att det är viktigt att vi har kontroll över infrastrukturen. Jag är också i den åldern att jag kommer ihåg när vi talade om avregleringen av elmarknadens infrastruktur och nätverksamhet. Då var det precis samma tongångar: Det går inte, och det är livsfarligt. Men det har ju visat sig att det gick bra. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.) försvar på regional nivå § 13 försvar på regional nivå betänkande 2018/19:FöU10 försvar på regional nivå (skr. 2018/19:28) 49 (KD): Vi ska nu debattera försvarsutskottets betänkande rörande försvar på regional nivå. Det är nu av yttersta vikt att vi stärker försvaret av , och en viktig del är då att det fungerar på regional nivå. Därför är det en viktig rapport som har gjort. De konstaterar att det finns en hel del brister och påpekar bland annat att ”vid högre konfliktnivåer begränsas dock de regionala stabernas möjligheter att lösa sina uppgifter av ett antal brister i såväl förutsättningar som arbetsmetoder, som inte fullt ut är ändamålsenliga”. Man påpekar också att ”Försvarsmaktens styrning av de regionala staberna bedöms av som otydlig när det gäller såväl interna styrdokument som harmonisering och framtagande av bästa praxis”. Vidare säger man att ”staberna har inte övats i sin fullständiga ledningsroll och det är därför svårt att bedöma i vilken utsträckning de kan leda underställda förband och stödja på operativ och taktisk nivå”. försvar på regional nivå Det är jätteviktigt att det här nu tas till vara och rättas till när vi nu bygger upp försvaret, herr talman, för det är viktigt att försvaret kan fungera om det värsta händer. Om vi drabbas av en konflikt eller hamnar i krig måste det fungera på lokal nivå. I det här sammanhanget har lämnat in en motion där vi vill att de fyra regionala staberna, som är en viktig del i Försvarsmakten, ”bör få i uppgift att initiera en ökad övningsverksamhet där kvalificerade militära resurser ställs till andra myndigheters förfogande för att bidra vid naturkatastrofer, stora olyckor eller andra händelser som kan påverka människors säkerhet”. Det vi pekar på i den här motionen är att Försvarsmaktens resurser riskerar att bli outnyttjade i situationer där de skulle kunna göra stor nytta eftersom det inte genomförs några övningar. Det är en självklarhet att om det ska fungera måste det övas. Därför har det varit så tragiskt historiskt sett att när det har sparats på det svenska försvaret är det just övningar som har fått stryka på foten. Att ha förband, fylla på materiel och hålla övningar ger militär effekt, men det är lika självklart för ett civilt försvar. Det är så viktigt att vi använder de resurser som finns på ett effektivt sätt. En sak vet vi, nämligen att det kommer att hända naturkatastrofer och att det kommer att ske stora olyckor. Då är det viktigt att vi kan använda våra resurser på ett effektivt sätt. Av utskottsmajoritetens svar framgår ”att Försvarsmaktens stöd till det civila samhället inte ska vara dimensionerande”. Där vill jag påminna om hur tokigt och bristfälligt det blev , tyvärr, vid katastrofen med bränderna. Försvarsmakten hade inte fått uppgiften att hjälpa till när det civila samhällets resurser inte räcker till. Man hjälpte till ändå, men man hade kunnat ge mer hjälp om man hade fått uppdraget. Olyckor kommer att hända . Därför är det så viktigt att bristerna som har belyst rättas till och att man, precis som framgår av vår motion, ser till att öva på lokal och regional nivå så att resurserna som finns används på effektivast möjliga sätt. Med dessa ord yrkar jag bifall till vår reservation. 50 (L): Det var under regeringen som det i ett försvarsbeslut slogs fast att Försvarsmaktens stöd till det civila samhället inte fick vara dimensionerande. Det kanske inte låter så allvarligt med en sådan formulering, men som den har kommit att tolkas av våra myndigheter har vi landat i en olycklig situation. Att inte vara dimensionerande har till exempel tolkats av helikopterflottiljen som att man inte kan semesterplanera för att släcka skogsbränder . Man får inte göra den planeringen eftersom man då förbereder sig, dimensionerar sig, för uppgiften att stödja civilsamhället. Det som sker när det börjar brinna i skogen – det gör det – är att man ad hoc drar hem folk från semestrarna och sedan ger dem uppdraget att släcka. Flera försvarsberedningar har efterlyst en översyn av den så kallade stödförordningen som reglerar Försvarsmaktens möjligheter att hjälpa det civila samhället, men ännu, fru talman, har inte någon sådan utredning tillsatts av den nuvarande regeringen. försvar på regional nivå Att stödja det civila samhället är förenat med många fördelar. Jag ska uppehålla mig vid de viktigaste. Först och främst är det min uppfattning att genom att Försvarsmakten genomför skarpa insatser i civil krishantering i det civila samhället ökar också förmågan i Försvarsmakten. När helikoptrar måste fungera för att släcka skogsbränder, hämta patienter i skärgården och så vidare fungerar de, och de ger nödvändig övningstid till våra flygförare. Det är också självklart att skattebetalare ställer krav på staten att använda sina samlade resurser på ett rationellt sätt. Det sker inte . Det finns myndigheter som arbetar i olika stuprör utan någon vidare samordning. Efter debatten om skogsbränderna frågade man till exempel om det var möjligt för dem att också medverka vid släckning av skogsbränder. Svaret blev att verket måste få extra pengar, helikoptrarna måste anpassas och så vidare. Detta borde ha varit gjort för länge sedan. Sist men inte minst är det viktigt att de militära resurserna används. Om så sker, och svenska folket ser detta, bidrar det till att förankra det militära försvaret hos folket och ökar stödet för de ansträngningar som görs på försvarsområdet. Precis som var inne på: Om insatserna till stöd för civilsamhället ska fungera måste de också övas innan krisen uppstår. Jag yrkar bifall till reservationen. 51 (S): Precis som har sagts tidigare behandlar vi nu försvarsutskottets betänkande FöU10 försvar på regional nivå. har i rapporten granskat om Försvarsmaktens regionala staber har förutsättningar att lösa sina huvuduppgifter och om arbetet sker på ett ändamålsenligt sätt. Granskningen genomfördes och . I granskningen har inhämtat information från Försvarsdepartementet, Försvarsmakten och 17 länsstyrelser. sammanvägda bedömning är att och regeringens övergripande målsättning uppfylls, det vill säga att de regionala stabernas arbete bidrar till Försvarsmaktens förmåga att lösa nationella uppgifter genom att utöva territoriell ledning, leda hemvärnsförbanden och ge stöd till samhället. anser att regeringens styrning av Försvarsmakten när det gäller de regionala staberna är tillräckligt tydlig, har relevans för uppgiften och sker med rimlig frekvens. Detsamma gäller för Försvarsmaktens återrapportering, såväl internt som till regeringen. bedömer vidare att de regionala staberna tillsammans med bland annat länsstyrelser är centrala aktörer i utvecklingen av totalförsvaret på regional nivå. Vid högre konfliktnivåer begränsas dock de regionala stabernas möjligheter att lösa sina uppgifter av ett antal brister i såväl förutsättningar som arbetsmetoder, som inte är fullt ut ändamålsenliga. försvar på regional nivå Försvarsmaktens styrning av de regionala staberna bedöms av som otydlig när det gäller såväl interna styrdokument som harmonisering och framtagande av bästa praxis. Stabernas bemanningsbehov motsvaras inte helt av den bemanning som planeras. Staberna har inte övats i sin fullständiga ledningsroll, och det är därför svårt att bedöma i vilken utsträckning de kan leda underställda förband och stödja på operativ och taktisk nivå. Den regionala staben i Militärregion mitt möter enligt särskilda geografiska och uppgiftsmässiga utmaningar som innebär att de inte på samma sätt som övriga regionala staber kan lösa sina uppgifter på ett ändamålsenligt sätt. lämnar i rapporten rekommendationer till Försvarsmakten, nämligen att  tydliggöra styrdokument så att de regionala stabernas uppgifter framgår tydligt och samlat, i syfte att skapa tydlighet för staberna och underlätta krigsförbandsvärderingen och rapporteringen till regeringen  harmonisera de regionala stabernas arbete i större utsträckning och se till att effektiva arbetssätt delas och införs av alla regionala staber i de fall det är lämpligt  se till att de regionala staberna övas i sin fullständiga roll att leda underställda förband och stödja på operativ och taktisk nivå  överväga åtgärder som kan öka möjligheterna för den regionala staben i Militärregion mitt att lösa sina tilldelade uppgifter på ett mer ändamålsenligt sätt  beakta bemanningsbehovet vid de regionala staberna med avseende på bakgrund och erfarenhet. Utöver dessa rekommendationer har presenterat ytterligare tre rekommendationer i en hemlig promemoria som har delgetts Försvarsdepartementet och Försvarsmakten. Regeringen välkomnar granskning och följer myndighetens arbete med att omhänderta rekommendationer. Socialdemokraterna och utskottet välkomnar också rekommendationer och avser att följa upp arbetet med att omhänderta rekommendationerna. Jag vill därmed yrka bifall till förslaget i försvarsutskottets betänkande FöUl0. 52 (M): heter Nationellt försvar på regional nivå. Det hörs på namnet hur viktigt det är med samverkan, synkronisering och ledning för att det ska fungera att försvara . sammanvägda bedömning är godkänt betyg – att och regeringens övergripande målsättning uppfylls, det vill säga att de regionala stabernas arbete bidrar till Försvarsmaktens förmåga att lösa nationella uppgifter genom att utöva territoriell ledning, leda hemvärnsförbanden och ge stöd till samhället. försvar på regional nivå anser att regeringens styrning av Försvarsmakten avseende de regionala staberna är tydlig, har relevans för uppgiften och sker med rimlig frekvens. Detsamma gäller Försvarsmaktens återrapportering, såväl internt som till regeringen. Men, fru talman, det finns ändå ett antal rekommendationer riktade till Försvarsmakten som är nog så viktiga:  att man ska tydliggöra styrdokument så att de regionala stabernas uppgifter framgår tydligt och samlat i syfte att skapa tydlighet för staberna och underlätta krigsförbandsvärderingen och rapporteringen till regeringen  att man ska harmonisera de regionala stabernas arbete i större utsträckning och se till att effektiva arbetssätt delas och implementeras av alla regionala staber i de fall det är lämpligt  att man ska se till att de regionala staberna övas i sin fullständiga roll att leda underställda förband och stödja på både operativ och taktisk nivå  att man ska överväga åtgärder som kan öka möjligheterna för den regionala staben i Militärregion mitt att lösa sina tilldelade uppgifter på ett mer ändamålsenligt sätt  att man ska beakta bemanningsbehovet vid de regionala staberna med avseende på bakgrund och erfarenhet. Jag tänker så här, fru talman: ledning, effektiva arbetssätt, tydlighet, övning – här har Försvarsmakten en del att jobba med för att på ett bättre sätt kunna försvara . Alla granskningar och rapporter tycker jag är bra, för man kan se på sin verksamhet och se vad man kan göra för att förbättra sig. Jag tror att det kommer att gå bra. Men det krävs också att vi ger Försvarsmakten förutsättningar att göra sitt jobb. Detta och det försämrade säkerhetsläget för gör det tydligt att vårt försvar måste stärkas. Då känns det bra för mig som moderat att och budget , som är hela budget, har ökat anslagen till Försvarsmakten. finns det utrymme för att uppnå ambitionen i försvarsbeslutet . finns det möjlighet att färdigställa den beslutade krigsorganisationen. kan planering för ökad förmåga påbörjas. vill att försvarsutgifter ska närma sig av bnp, och vår ambition är att genomföra detta . Vi har även tillfört extra medel till flera av de övriga försvarsmyndigheterna samt resurser för att stärka krisberedskapen och det civila försvaret. Den grundläggande inriktningen när det gäller förbandsanslaget och de delar som ingår i det är att utveckla och säkerställa krigsdugligheten hos samtliga krigsförband. Det är särskilt prioriterat att höja krigsdugligheten hos de förband som har lägst krigsduglighet. Vi vill att förmågan att snabbt mobilisera hela krigsorganisationen i händelse av höjd beredskap ska förstärkas. Det ges det nu möjlighet till. försvar på regional nivå Centralt för att kunna uppnå de uppsatta målen är en fortsatt hög ambition när det gäller övningsverksamhet och utbildning. Också det ges det nu möjlighet till. Slutligen är det viktigt att personalförsörjningen fungerar. Avgörande faktorer för det är bland annat en fungerande officersförsörjning för att kunna grundutbilda tillräckligt med soldater och sjömän samt förbättrade förmåner för den anställda personalen.