prot · H60951 · 2019-02-12 00:00:00 — Om statens svar på detta är att nej, inte heller vill vi att ni ska kunna flyga till , ekar det ihåligt att stå och säga att man är en regering för hela landet. Jag hoppas naturligtvis att regeringen väljer en annan väg, att man kommer fram till att det är av stor vikt att vi har en trafikplikt på för att kunna utveckla den här regionen framöver. Jag får ha respekt för att vi inte får något svar här . Men jag hoppas att det kommer i en absolut närtid, för det här är en fråga som redan har dragits i långbänk under . Den borde ha avgjorts direkt när problemet uppstod. Vi visste i förväg att problemet skulle bli precis så som det sedan gestaltade sig, vilket ledde till att flygtrafiken upphörde. Man hade kunnat hantera det mer skyndsamt. Men jag är inte intresserad av att stå här och peka finger mot sådant som borde ha varit gjort utan hoppas i stället på att regeringen nu faktiskt kan få den här frågan avgjord. Jag hoppas att det inte är ett litet parti i regeringen, närmare bestämt , som får diktera villkoren för hur denna viktiga fråga ska avgöras. Jag blir rädd för att så är fallet när jag märker hur det tar att komma till ett avgörande i frågan. Jag hoppas att ministern håller i taktpinnen och att man helt enkelt kan ställa sig bakom den breda uppslutningen där man sagt att detta är en angelägen fråga, inklusive statens egen representant i , landshövdingen. 129 (C): Det gläder mig att ministern lyfter fram vikten av att ta ett helhetsgrepp, för det är det som det handlar om. Jag kommer strax tillbaka till det. Vilket ansvar ska staten ta? Här har kommun velat ta ansvaret och betala för det här. kanske mitt kommunalråd hemma tycker att jag säger för mycket, men man skulle kunna dela på kostnaderna. Det gör stat och kommun på många andra ställen. Det här handlar inte bara om flyglinjen –, utan det handlar också om jobben och om att kunna bo och verka utanför storstäderna. – det är en liten parallell – lämnade innan regeringen hann trycka på stoppknappen och stoppade många andra skattekontor som skulle flytta. Men vi tappade skattekontoret. Och vill generaldirektören för också flytta verksamheten från . hoppas jag att regeringen är snabbare på stoppknappen den här gången. Trots att det är en rekordstor infrastrukturbudget, och den är vällovlig, sker inga stora infrastruktursatsningar på Dalabanan så att vi kan åka tåg. Om inte staten står upp för landsbygden tror jag att misstron mot staten och dess myndigheter och även politiker kommer att öka. Denna misstro som skapar en klyvning är också en grogrund för populistiska rörelser. Den frodas om inte människor känner att stat, myndigheter och politik är med dem. Jag undrar om helhetsbilden och helhetsgreppet finns med när man diskuterar infrastruktur och i synnerhet flyglinjen –. Jag tror att ministern verkligen vill komma fram till en lösning. Det vore bra om han kunde få med sig hela regeringen i den här frågan. 130 Statsrådet (S): Tack, både och ! Jag måste säga att jag uppskattar den information jag fick av om klimateffekten och ser fram emot att få ta del av den efter debatten. Jag tror också att vi måste räkna på den totala klimatkostnaden för de olika alternativ som finns. Det är viktigt att bära med sig. Det här är en fråga som handlar både om principerna kring trafikplikten och om var gränsen ska gå för det statliga ansvarstagandet. Det är det som jag lyfter fram i den regionala flygplatsöversynen, för jag vill att vi ska skapa långsiktigt hållbara lösningar. Det vi upplevde när Nextjet gick i konkurs och den situation som fem små kommuner i fick uppleva var inte bra. Man avskars helt från flygförbindelser. Statens möjlighet att då gå in och kompensera för detta var mer begränsad än vad jag kunde tänka mig. Det fanns ett regelverk inom EU som innebar att man först var skyldig att erbjuda samtliga flygbolag möjlighet att delta i upphandling på den här marknaden. Flygbolagens rätt att få lägga bud på olika linjer var alltså viktigare än medborgarnas rätt till goda förbindelser, i detta fall helt nödvändiga förbindelser, för både företag och medborgare. Det gjorde att det blev en ordentlig fördröjning, inte minst när det gällde och . Jag tycker inte att det regelverket är hållbart. Det är inte hållbart ur ett europeiskt perspektiv, men framför allt är det inte hållbart ur ett svenskt perspektiv. är ett avlångt land, där vi måste upprätthålla goda förbindelser. Tåget är inte ett alternativ – och än mindre är bilar ett alternativ – för kommuner som ligger långt norrut i . Därför måste vi ha ett bättre fungerande inrikesflyg, och vi måste ha stabila villkor så att de som får trafikplikt också får rätt förutsättningar att ha turer som är hållbara. Vi har sett kritik mot en del operatörer som har haft vinnande anbud men som inte har haft rätt kvalitet. Detta är skälet till att jag väljer att ta ett helhetsgrepp för att långsiktigt hitta rätt balans och inte minst för att hitta en ordning där det inte är små kommuner som pressas att vara med och finansiera. I Moras fall finansierades det dubbelt. Det var ett flygbolag som också fick statligt stöd. Det här innebär att vi nu bereder den långsiktiga strategin för de regionala flygplatserna, men det handlar också om vilka lösningar som står till buds med det underlag vi har när det gäller . Som jag har nämnt har ena utgångspunkten varit att man ska titta på en beredskapsflygplats för att säkerställa den grundläggande strukturen. Det var en förhandling som där inte kunde accepteras. Den andra utgångspunkten är naturligtvis de budgetära konsekvenserna. Jag ska i det sammanhanget säga något, och det gör jag inte för att jag ska vara polemisk. Men det faktum att en annan budget gick igenom i – – innebar att de anslag som skulle kunna finnas till flygplatserna halverades . Det innebär att vi har ett annat budgetläge än vad vi hade vid föregående tillfälle. Det är naturligtvis någonting som förändrar förutsättningarna, men jag tror att det kommer att vara en viktig del i regeringens diskussioner inför kommande budgetprövning. Icke desto mindre tar jag del av alla synpunkter. Jag tycker att den dialog jag har haft med kommun och alla representanter från har varit bra. Jag kommer att fortsätta att arbeta med frågan i . Och jag kommer att återkomma så snart det är möjligt, för jag är medveten om att det jäktar med ett besked. Nästan oavsett vad beskedet blir är det viktigt att sätta ned foten. 131 (M): Jag tror att vi börjar känna varandras positioner i denna debatt. Min enda vädjan till infrastrukturministern är egentligen att detta helhetsgrepp inte ska bli så hårt och långvarigt att de, om vilket greppet är kopplat, hinner dö sotdöden innan vi får ett besked. Jag tror inte att så blir fallet, men frågan är: Vilken tidshorisont pratar vi om? Kan ministern säga någonting om det? Jag tror att många som tittar på detta hemma i skulle vara glada över att få veta vad det är för tidsplan vi har att vänta. När kan vi få ett besked om huruvida vi kommer att fortsätta att ha ett flyg i eller inte? 132 Statsrådet (S): Fru talman och ! Mitt svar på den sista frågan är: Det är svårt att säga i detta läge, men . Jag är väl medveten om de utmaningar som finns när det gäller Dalaflyget och inte minst men också . Jag är väl medveten om den regionala diskussion som finns. Men jag är också väl medveten om att alla förväntar sig att vi ska titta på alla alternativ innan vi gör ett slutgiltigt ställningstagande. Det är också det jag vill förvissa mig om. Vi har varit en regering , och jag vill veta att jag har ett bra underlag innan vi fattar slutgiltiga beslut eller på annat sätt ger besked om hur processen framöver ska fortskrida. Utredningen om regionala flygplatser pågår; den ska snart vara i slutskedet. Men naturligtvis hanterar vi också det enskilda ärendet om . Tack för en bra interpellationsdebatt! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 23 Svar på interpellation 2018/19:33 om skärpta demokrativillkor för bidrag till organisationer 133 Kultur- och demokratiminister (MP): har frågat mig vad jag avser att göra för att skärpa demokrativillkoren för bidrag till organisationer. Låt mig börja med att slå fast att offentliga bidragsmedel inte ska gå till verksamheter som inte är förenliga med samhällets grundläggande värderingar så som de formuleras i grundlagen och i de internationella konventionerna. Det är heller inte försvarbart att offentliga medel som kommuner delar ut går till sådana verksamheter. Med detta som utgångspunkt är det viktigt att värna ett fritt och självständigt civilsamhälle med en mångfald av organisationer, verksamheter och röster. Det är en förutsättning för en väl fungerande demokrati. Föreningsfriheten är en av de grundläggande rättigheter som slås fast i regeringsformen. För att säkra existensen av ett självständigt civilsamhälle med aktörer som på olika sätt kan bidra till samhällets utveckling stöder staten ideella organisationer ekonomiskt. Det ligger därför i allas intresse, inte minst i myndigheternas och i det civila samhällets intresse, att värna bidragssystemens legitimitet. Som ett led i den överenskommelse om åtgärder mot terrorism som , , , , och enades om under den förra mandatperioden tillsatte regeringen en utredning för att se över de så kallade demokrativillkoren i statsbidragsförordningar och tillämpningen av dessa villkor. Syftet med utredningen är att säkerställa att allmänna medel endast ska gå till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar. Utredningen ska vidare analysera demokrativillkoren i statliga bidragsförordningar samt föreslå ett förtydligat, rättssäkert och enhetligt demokrativillkor, inklusive nödvändiga författningsändringar. hänvisar i sin interpellation till en undersökning som nämnda utredning genomfört i samarbete med SKL. Undersökningen visar att inte alla kommuner och landsting har riktlinjer för vilka demokrativillkor som gäller eller för hur de ska tillämpas. Regeringen bör inte föreskriva på vilka grunder en kommun ska bevilja bidrag till det civila samhället. Däremot är det viktigt att offentliga aktörer på lokal nivå får stöd och vägledning för bidragsgivningen. Utredaren ska därför anordna möten med representanter för kommunsektorn för att diskutera hur de lokalt kan arbeta för att motverka att organisationer som inte verkar i enlighet med samhällets grundläggande värderingar ska få stöd. Utredaren ska även ta fram ett stödmaterial som kan användas av både statliga och kommunala förvaltningsmyndigheter som hanterar bidragsgivning. Utredningen ska lämna sitt betänkande . Översynen av demokrativillkoren lägger en god grund för regeringens kommande arbete. Jag ser fram emot att i samarbete med övriga partier fortsätta arbetet med att säkerställa att allmänna medel inte hamnar hos organisationer som bedriver verksamhet som står i strid med samhällets grundläggande värderingar. 134 (M): Jag vill först gratulera kulturministern till hennes uppdrag och önska henne välkommen till . I denna sena timma får vi äran att avsluta dagens interpellationsdebatter – jag tror att det är 28 interpellationer. Jag får också tacka för svaret. Jag måste säga att jag välkomnar att kulturministern är tydlig med att offentliga bidragsmedel inte ska gå till verksamheter som inte är förenliga med samhällets grundläggande värderingar enligt grundlagen och internationella konventioner, som det står i svaret, och att detta gäller bidrag från både stat och kommun. Det är som sagt bra att kulturministern är tydlig med det här, även om vi båda två säkert vet att det är en helt annan sak att hitta ett effektivt sätt att kontrollera detta. Den granskning som kulturministern nämner presenterades också i Dagens Samhälle . Enligt den delas det ut minst 17 miljarder i föreningsstöd av stat, kommuner och landsting. Staten står för 13 miljarder, som delas ut av ungefär 30 olika myndigheter. Kommunerna betalar ut ungefär 4 miljarder och landstingen knappt 2. Till detta kommer ett stort antal subventionerade lokalhyror, främst i kommunerna. Totalt handlar det om enormt stora summor. Och allt är skattepengar som invånarna i har betalat in. , terrorexpert på Försvarshögskolan, anser att bidrag delas ut som konfetti och menar att det handlar om en släpphänt hantering och bristande uppföljningar. Detta borde få alla politiker att tänka till. Vi har sett att det inte bara är extrema grupperingar på de politiska ytterkanterna som är ett problem. Även islamistiska grupperingar oroar mycket. Och vi har sett hur medierna avslöjat våldsbejakande djurrättsaktivister som riktar allvarliga hot mot enskilda människor. finns även exempel på att andra miljöaktivister gjort olaga intrång och medvetet brutit mot lagen. Det finns också uppgifter om att rent kriminella nätverk kan komma åt skattepengar genom att använda en på papperet klanderfri förening som täckmantel. Ingen av dessa uppräknade organisationer, föreningar eller grupperingar borde givetvis få bidrag från våra skattepengar, och de bör såklart inte heller tillåtas hyra offentliga lokaler. Jag konstaterar att kulturministern uppmärksammar den breda politiska överenskommelsen om åtgärder mot terrorism och den utredning som finns. Problemet är bara att utredningens fokus är lite väl snävt, eftersom man kopplar det just till frågan om terrorism och att det bara handlar om statliga bidrag. Jag tycker att frågan är mycket större än så. Kulturministern skriver i sitt svar att regeringen inte bör föreskriva på vilka grunder en kommun ska bevilja bidrag till det civila samhället. Jag tycker tvärtom att det är en fråga som borde diskuteras. Kommuner och landsting står ju för en stor del av här pengarna, och av kommunerna saknar över huvud taget riktlinjer för vilka villkor som ska gälla. Att utredaren har möten med kommunsektorn och tar fram stödmaterial må vara en sak, men detta handlar om så stora summor att det borde finnas tydliga regelverk även för kommunerna. Kulturministerns företrädare sa i artikeln i att det saknas enhetliga riktlinjer i kommunerna. säger den nuvarande kulturministern att det inte är försvarbart att offentliga medel går till olämpliga verksamheter. Trots detta vill inte kulturministern föreskriva på vilka grunder en kommun ska bevilja bidrag till det civila samhället. Jag tycker inte det är riktigt logiskt. Min första fråga blir därför om inte kulturministern borde utöka direktivet för den pågående utredningen så att man tittar lite bredare på frågan och även inkluderar kommunernas bidragsgivning när det gäller lagreglering av tydliga demokrativillkor. Borde man inte också skärpa reglerna för uppföljning från kommunernas sida av redan utbetalda bidrag så att det inte bara handlar om utbetalningstillfället? 135 Kultur- och demokratiminister (MP): Ett tack till för gratulationerna och för att jag får påbörja min första interpellationsdebatt med honom i detta ämne! Jag vill också understryka det själv konstaterade, nämligen att vi är helt eniga om att bidrag inte ska gå till organisationer som arbetar i strid med grundläggande värderingar. Den pågående utredning som jag hänvisade till och som ska redovisa sina förslag är ett direktiv som vi också har varit brett överens om och som vi jobbar på. Jag tror att det är viktigt att vi nu kommer till en slutpunkt i de förslagen. Det har tagit tid, för utredningar tar tid, och jag ser fram emot att ta del av vad utredningen ska presentera. Jag delar problembild gällande att bara hälften av kommunerna har riktlinjer för den här typen av bidragsgivning, och det är precis därför som det är viktigt att den kommunala sektorn får stöd och vägledning. Det är också anledningen till att vi gav utredningen för demokrativillkor i statlig bidragsgivning i uppdrag just att anordna möten och ta fram ett stödmaterial. Det är viktigt att vi ändå respekterar den kommunala kompetensen när det gäller den här typen av bidragsgivning. För regeringen är det dock viktigt att de organisationer som uppbär statligt stöd också är demokratiskt uppbyggda, och jag tror att det är viktigt att vi tittar på de här sakerna tillsammans. Jag vill också nämna att förutom den pågående , som ju är genomgripande, pågår även två andra beredningar eller utredningar. Det handlar om utredningen stöd till trossamfund i ett mångreligiöst , som också ska titta på förslag om villkor för stöd och ett förtydligat demokratikriterium. Den tredje utredningen som pågår är utredningen om Allmänna arvsfondens verksamhet. I uppdraget ingår att lämna förslag på utformningen av villkor som säkerställer att endast organisationer som respekterar demokratiska värderingar kan få stöd. Det betänkandet är nu ute på remiss, och remisstiden går ut . De här sakerna totalt sett kommer att ge både verktyg och vägledning. nämnde också kontroll av de bidrag som delas ut. Där vill jag nämna att även på MUCF pågår det arbete med att förbättra rutiner för bidragshantering, till exempel skärpta kontroller av sökande organisationer. Detta kopplar bland annat mot ett tidigare givet uppdrag av Statskontoret att göra en myndighetsöversyn av MUCF och titta på möjligheten att tillämpa demokratikriteriet. Regeringen har också gett MUCF uppdraget att redovisa vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av de förslag som Statskontoret lämnade. Det här är ett uppdrag som är redovisat, och jag och regeringen ämnar följa frågan. Det pågår alltså en rad åtgärder från regeringens sida för att säkra en korrekt bidragsgivning, och jag vill återigen understryka att ambitionen är vi helt eniga om. 136 (M): Det är positivt att det pågår en del arbete. Att sätta upp riktlinjer för bidragsgivning till föreningar och organisationer är såklart en bra början, även om det av naturliga skäl kommer att bli komplicerat att fastställa vad de här grundläggande demokratiska värderingarna hos en förening faktiskt är. Lika viktigt är det vilka som är ledande företrädare för de här föreningarna och vad de säger offentligt. Det handlar även om vilka andra organisationer en sådan här förening kan ha nära koppling till. Det är alltså inget enkelt utredningsuppdrag som regeringen har gett, och vi är många som kommer att ta del av utredningen med intresse när den presenteras . Det är som sagt inte bara viktigt med ett demokrativillkor i samband med ansökan och utbetalning, utan det är också viktigt med löpande uppföljning. Inte minst är det viktigt att skapa en kultur bland dem som beviljar bidrag så att man förebygger risken att oseriösa organisationer kan gå runt regelverken. När det gäller kommunala bidrag kvarstår frågan om hur detta eventuellt ska regleras. Jag tycker att man skulle våga titta på det, även om jag är medveten om att direktiven inte medger det . När det gäller statens egna myndigheter, runt ett trettiotal, finns det såklart olika kulturer och traditioner för hur man ser på dessa frågor, hur man handlägger ärenden och hur man följer upp sina tidigare beslut. Risken finns att besluten blir godtyckliga när varje myndighet skapar sina egna processer, och i den nämnda artikeln i nämns även att ett avslag hos en myndighet eller en kommun ibland kringgås genom att samma organisation beviljas bidrag av en annan myndighet. Det finns alltså en risk att man lägger all kraft på utbetalningstillfället och sedan saknar resurser för löpande uppföljning av att de villkor som gällde vid ansökan efterlevs i fortsättningen. Vi vet ju att en förening eller organisation snabbt kan utvecklas på ett icke önskvärt sätt, och då måste den som betalar ut bidrag kunna agera snabbt och stoppa pengarna. Jag har därför ytterligare några frågor till kulturministern: Hur tänker kulturministern försäkra sig om att alla statliga myndigheter som arbetar med bidragsgivning skapar någon form av gemensam kultur så att man beslutar enligt samma principer oavsett myndighet? Hur kan man verka för att ett avslag hos en myndighet inte upphävs genom att samma organisation beviljas bidrag av en annan myndighet? Hur tänker man arbeta för att löpande följa upp de verksamheter som beviljas bidrag? Jag förstår att kulturministern bara kan svara för de statliga myndigheterna i det här sammanhanget. 137 Kultur- och demokratiminister (MP): Det är viktigt att understryka, vilket också är inne på, att det är myndigheterna som har regeringens uppdrag att hantera bidragsfördelningen. Där har regeringen och jag stor tilltro till att myndigheterna handlägger bidragen i enlighet med lagstiftningen. Vi har självklart också höga förväntningar på att det handläggs korrekt. Myndigheterna kan kräva återbetalning av statsbidrag om det visar sig att en organisation inte lever upp till förväntningarna för statsbidrag eller om de genomfört verksamhet som står i motsättning till de grundläggande värderingarna. Därför är uppföljning och rutiner för detta såklart viktigt. Att tillämpa demokrativillkoren är relativt ny mark för myndigheterna, och regeringen har informerats om att demokrativillkoret upplevs som svårtolkat, vilket också var inne på. Därför har fått i uppdrag att föreslå åtgärder för att underlätta myndigheternas tillämpning av demokrativillkoret, något som jag tror är centralt. Jag vill också kommentera det som lyfter upp om att skapa en kultur för att bevaka de här frågorna generellt. Detta är ju inte en fråga som enbart rör statliga myndigheter, och det är bra att frågorna diskuteras. Det finns ett värde i att frågorna är uppe på bordet, att regeringen har tagit de här initiativen och att vi är brett överens om att titta vidare på frågorna just för att kunna möta de lite trixiga gränsdragningar som finns på området. 138 (M): Frågan om hur vi förhindrar att extremistiska, våldsbejakande eller odemokratiska organisationer får tillgång till bidrag från skattebetalarna har engagerat mig ända sedan jag började arbeta politiskt, först i kommunen och sedan i . Det har ett dubbelt syfte – både att hushålla med skattepengarna och att motverka dessa typer av organisationer. Jag har uppmärksammat dessa frågor . skrev jag min första riksdagsmotion om saken, och jag har sedan återkommit med olika inspel i frågan vid ett flertal tillfällen. har jag en lite blandad syn på utvecklingen. Det är positivt att allt fler tar frågan på allvar och att det fanns bred politisk enighet om att tillsätta denna utredning. Vi får snart se vad den kommit fram till. Det är också positivt att i alla fall en del av problemen utreds. Men det känns som om den aktuella utredningen bara behandlar delar av problemet och att andra delar hamnar utanför. Då tänker jag främst på kommunsektorn. Jag är nöjd med kulturministerns tydlighet i frågan och hoppas att den ska omsättas i konkret politik, för detta är viktigt. Det handlar som sagt både om hur vi bäst hanterar våra skattepengar och om hur vi motarbetar organisationer som har en destruktiv påverkan på vårt samhälle och vår demokrati. Jag tackar kulturministern för debatten och får passa på att önska alla som finns kvar i kammaren en god natt! 139 Kultur- och demokratiminister (MP): Jag vill börja med att tacka för en intressant debatt och ett intressant meningsutbyte. Jag säger återigen att det civila samhällets organisationer är en central del av vår svenska demokrati. I mötet mellan människor som engagerar sig i det civila samhällets organisationer uppstår en gemenskap som bidrar till tillit och sammanhållning. Det civila samhället bidrar också till samhällsutveckling och välfärd, både som röstbärare och opinionsbildare och med en mångfald av verksamheter. Därför är det viktigt att staten stöder detta engagemang med den utgångspunkt som jag och regeringen har, nämligen att medborgare ska kunna känna sig säkra på att statliga medel bara betalas ut till organisationer som respekterar demokratins idéer. Det betyder att bidragsgivningen till organisationerna måste ske under strikt kontroll.