prot · H70953 · 2019-12-17 00:00:00 — Vi hörde inleda med ett lidelsefullt anförande om hur de sjukskrivna har det och om hur de med psykiska diagnoser kämpar och har det svårt och ibland till och med har det omöjligt att ta sig till vårdcentralen för att träffa läkare. Sedan kom vi mot slutet av anförandet, och lösning på detta gav sig till känna: en ny karensdag vid dag 15 och mer avtrappning i sjukpenningnivåerna. Från dag 90 ska sjukpenningen nu dras ned till och från dag . Man vill återinföra den bortre tidsgränsen. Man vill ha sänkt tak i sjukförsäkringen. I motionen kan vi också läsa att man vill skärpa kvalificeringskraven för ersättning i sjuk- och aktivitetsersättningen. Samhällskontraktet ska skärpas, skriver . Detta är något som jag själv brukar säga. Jag undrar hur och ser på samhällskontraktet. 36 (M) replik: Jag vill tacka för att han ger mig möjlighet att beskriva precis hur har tänkt sig att sjukförsäkringen ska fungera. Att ha en sysselsättning är betydligt viktigare än att ha en sjukskrivning om man har arbetsförmåga. Vi anser att man ska kunna jobba till av sin förmåga – om det är per dag ska det vara så. Anledningen till att vi vill införa en karensdag dag 15 är, precis som jag sa i mitt anförande, att möjligheten att vara sjukskriven , då arbetsgivaren betalar sjuklön, väldigt ofta utnyttjas. Det är för att markera att det är som tar över ansvaret för en eventuell fortsatt sjukskrivning. Detta är inte givet. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Vi anser att man ska satsa betydligt mer på tidig rehabilitering, på tidiga åtgärder och på åtgärder som gör att människor inte hamnar i sjukskrivning över huvud taget. Ett stort rehabiliteringsansvar vilar på arbetsgivaren. Som jag sa är det önskvärt att ha en närvarande och uppmärksam chef som tidigt kan sätta in insatser för att människor inte ska hamna i sjukskrivning. Det är där vi ser att det finns samhällsvinster att göra för att vi ska kunna ha det samhällskontrakt som vi eftersträvar. Det är viktigt att vi alla har en sysselsättning. Att ha en sysselsättning innebär mer än att ha en lön; det innebär social samvaro och fikapauser. 37 (S) replik: Samhällskontraktet var det, ja. För mig innebär samhällskontraktet att den som arbetar och sliter ska ha rätt till trygghet den dag man har oturen att drabbas av sjukdom eller oturen att drabbas av en varaktig funktionsnedsättning. För mig innebär det att den av oss som faktiskt blir sjuk – för det blir vi ju emellanåt – inte ska riskera sin ekonomiska trygghet utan ska ha en trygghet som tar vid. Vi ser här att ett moderat samhällskontrakt är någonting helt annat. Man ska återinföra stupstocken, som utförsäkrade människor vid 130 000 tillfällen. Människor kom tillbaka gång på gång. Inte blev man frisk av det – man blev fattig! Vi ska alltså göra det svårare att kvalificera sig för aktivitetsersättning. Hur blir man friskare av det? 38 (M) replik: Jag håller med om beskrivning av ett samhällskontrakt där man givetvis ska ha rätt till sjukskrivning om man har en sjukdom eller råkar ut för en olycka. Men jag kan inte se att Socialdemokraternas lösning för att minska sjuktalen, som bestod av förtidspensionering och av att lämna folk i utanförskap utan någon som helst möjlighet att komma tillbaka, var ett sätt att bygga samhällskontraktet. Jag tror på att man ska kunna ge människor möjlighet att komma tillbaka till någon form av sysselsättning. Jag tror inte på att lämna människor utanför i förtidspensionering utan någon som helst möjlighet att komma tillbaka in på arbetsmarknaden. 39 (SD): Vi debatterar budgeten för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Eftersom ramarna redan är satta och vår budget sträcker sig över ramarna har vi ingen reservation, utan vi för fram våra budgetförslag i ett särskilt yttrande. Utvecklingen av sjukförsäkringssystemet är djupt oroande. Antalet människoöden där sjuka, gamla eller funktionshindrade har kommit i kläm är otaliga. Julen närmar sig, och för många blir julen mer stress än julefrid när man är sjuk och utförsäkrad och kanske inte får tillgång till vare sig vård eller ekonomisk trygghet. Och missnöjet växer runt om i landet. Det ser vi inte minst genom . Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Många hoppades nog på att Socialdemokraterna skulle göra det bättre för de sjuka. Men i stället har utförsäkringarna ökat dramatiskt sedan Socialdemokraterna kom till makten. De för i praktiken en hårdare linje mot de sjuka än vad regering gjorde. Många upplever att det finns en ättestupa redan efter , långt före den gamla bortre tidsgränsen vid och dessutom utan möjlighet att återfå sjukpenningen. Även om vi i ser behov av kontrollstationer för att pröva personers arbetsförmåga och möjliggöra en rehabilitering, så att de ska kunna bli friska och återgå i arbete, anser vi att dagens utförsäkringar av svårt sjuka människor är helt orimliga och att en förändring måste ske. utförsäkras svårt sjuka människor. Folk mår så fruktansvärt dåligt. Det finns till och med exempel på dem som har valt att ta sitt eget liv. Runt om i landet har det skett olika former av ljusmanifestationer till minne av de här personerna. Det är häpnadsväckande att det som från början var tänkt som en rehabiliteringskedja just för rehabilitering har Socialdemokraterna förvandlat till en utförsäkringskedja. Vem som helst kan plötsligt drabbas av sjukdom eller en olycka som gör att man inte kan arbeta alls, i samma takt eller med samma slags arbetsuppgifter. Efter många års arbete och inbetalning av skatt och som medborgare i landet och boende i borde det vara en självklar del av samhällskontraktet att även i en sådan situation ha en ekonomisk trygghet och få tillgång till vård och rehabilitering. Vi ser därför mycket allvarligt på att samhällskontraktet inte levererar utan sviker människor nu när välfärden är satt under hård press. Det är dags att återupprätta grundtryggheten i . Vår utgångspunkt är att den som är sjuk ska få bästa tänkbara rehabilitering och grundläggande ekonomisk trygghet, och den som har möjlighet att bli frisk ska få bästa tänkbara förutsättningar och incitament för att återgå i arbete. ökar sjukskrivningarna på grund av psykisk ohälsa i ett skrämmande högt tempo och är den vanligaste orsaken till sjukskrivning. Socialdemokraterna har misslyckats fatalt med att skapa goda arbetsvillkor inom offentlig sektor. De som får betala det högsta priset för detta är framför allt kvinnor och i synnerhet småbarnsmammor som sliter ut sig fullständigt och drabbas av utbrändhet och depression och därmed sjukskrivning. Det är ett allvarligt jämställdhetsproblem som regeringen borde ta på mycket större allvar. Då menar jag inte att utförsäkra människor för att förbättra sjuktalsstatistiken utan att gå till botten med varför så många kvinnor mår så dåligt och ha en strategi för att stärka den psykiska hälsan. Till råga på allt möts många som drabbas av psykisk ohälsa också av oförståelse i ett stelbent system som inte är anpassat för dem med psykisk ohälsa. Vi satsar därför i vår budget 100 miljoner för att stärka kompetensen inom i bemötandet av dem med psykisk ohälsa, detta för att i alla fall försöka göra något. Bedömningen som ska göras med sjukpenning har skapat stor debatt, och utförsäkringarna har ökat. Vi ser det som djupt problematiskt att sjuka människor blir av med sin ekonomiska trygghet för att utifrån de bedömningsgrunder som finns bedömer att en person i teorin skulle kunna ta något fiktivt fantasijobb på arbetsmarknaden, som Arbetsförmedlingen bedömer att sådana jobb inte finns och att personen inte är anställbar. Detta måste få ett slut. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Vi vill därför, vilket vi fört fram i förslag och satsat pengar till i vår budget, att man efter 180 dagars sjukskrivning ska prövas mot jobb som finns på riktigt och inom ens eget kompetensområde och inte prövas mot hela arbetsmarknaden. Men det har Socialdemokraterna sagt nej till. Vi får se vad som kommer fram i kommande utredning. är det också mycket svårt att bli beviljad sjukersättning. Vi vill återinföra möjligheten till tillfällig sjukersättning, för det skulle kunna sänka tröskeln till en grundläggande ekonomisk trygghet som man inte ska fastna i sjukersättning permanent. Vi vill även höja garantinivån i sjukersättningen med , då vi anser att den är alldeles för låg. Vi satsar även på att stärka bostadstillägget för att nå de mest ekonomiskt utsatta. Långsiktigt skulle vi vilja gå till botten med hur hela systemet kring sjukförsäkringen är utformat. Vi har föreslagit en ny parlamentarisk kommitté, som regeringen tyvärr säger nej till. Men fram till dess att något sådant grundläggande arbete har gjorts anser vi att människor i alla fall ska få ett bättre bemötande och stöd i sjukskrivningsprocessen i det system som är . I en rapport från Inspektionen för socialförsäkringen framkommer att bedömningarna vid dag 90 och 180 i rehabiliteringskedjan inte håller tillräckligt god kvalitet, då det i många fall saknas ett grundläggande utredningsarbete. Kontakten mellan och försäkringstagaren sker oftast via e-post och telefon. Personliga möten sker bara undantagsvis. Vi menar att det måste bli vanligare med en regelbunden personlig kontakt och med avstämningsmöten och kontrollstationer som involverar den enskilde, arbetsgivaren, hälso- och sjukvården och . För att åtgärda en del av dessa problem satsar vi mer än regeringen också på bidraget för sjukskrivningsprocessen. Långsiktigt måste dock stödet till individen i samordningen mellan alla inblandade aktörer stärkas ytterligare, då det är väldigt svårt för den som är sjuk att själv hantera alla kontakter med alla inblandade aktörer. har ett samordningsansvar. Men det är uppenbart att det inte fungerar, då människor ändå faller mellan stolarna, mellan olika bedömningar och olika myndigheter. Därför tycker jag att det är bra att regeringen har tagit fram förslaget om en koordineringsinsats inom hälso- och sjukvården. Det är ett steg i rätt riktning, men jag tycker inte att det är tillräckligt. Flera remissinstanser har också påtalat risken för att det blir otydligt vem som ska vara samordnare, om det ska vara samordnaren i den nya koordineringsinsatsen eller . Vi vill därför utreda möjligheten att ha ett samordningsansvar på ett ställe, som verkligen ska kunna vara ett stöd till individen. säger man ofta att man måste vara frisk för att kunna vara sjuk, för det är verkligen så. Det är väldigt krävande att vara spindeln i nätet och ha kontakt med alla myndigheter. Här borde regeringen titta ännu mer på hur vi kan stärka stödet till individen. Vi vill även reformera sjuklöneansvaret. Vi vill förändra regelverket så att det blir både billigare och enklare att anställa och därmed minska mikro- och småföretagens börda. Det skulle också kunna göra det lättare för mindre företag att anställa personer som har en sjukdomshistoria eller som varit långtidssjukskrivna. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Dessa förslag tillsammans med en rad andra förbättringar har vi satsat på i vår budget. Totalt satsar vi över 5 miljarder mer än regeringen på reformer inom sjukförsäkringen och på stödet för personer med funktionsnedsättning. Vi menar att det är dags att Socialdemokraterna talar klarspråk om vad som är prioriterat. Är det att fortsätta en ansvarslös migrationspolitik där en försvarsminister från kan bli svensk medborgare, flytta tillbaka till och få sjukpenning och barnbidrag, som cancersjuka sätts i fattigdom? Eller är det att sätta människors välmående och tillgång till sjukförsäkring, vård och rehabilitering i första rummet? Vi i anser att även den som är sjuk ska ha rätt att uppleva julefrid. Vi är beredda att satsa på en återupprättad trygghet i även för den som är sjuk eller har en funktionsnedsättning. I detta anförande instämde (SD). 40 (V): Julen står för dörren och många planerar för en fridfull högtid. Vissa stressar för att få klapparna inhandlade. Men i dagens innebär det inte enbart stress över att hinna med alla julbestyr, utan för många har det varit ett prövande år med fattigdom och sjukdom och en oro och stress över alla kostnader som julfirandet för med sig. Kommer det att finnas pengar till julklappar till barnen och barnbarnen? Kan vi ha mat på julbordet och köpa en julgran? Och hur ska vi klara tiden när resterna är slut? Jag citerar: ”Men jag vill inte ge mest till de som redan har mest. Jag kan ärligt säga till er med de största förmögenheterna: får ni faktiskt stå tillbaka – nu är det vanligt folks tur! Jag vill satsa just på pensionärerna och barnfamiljerna.” Här kommer ytterligare ett citat: ”Alla barn ska kunna växa upp under trygga förhållanden. Varje barn har rätt att växa och utvecklas efter sina egna förutsättningar och önskemål, oavsett bakgrund och familjens ekonomi.” Så sa respektive i sina Almedalstal – och ni kan aldrig gissa vad som hände sedan. , sänkte skatten med uppemot 20 miljarder för dem som redan har allt och satsade inte en spänn på sjukersättningen. Som om det inte var nog innebär regeringens, och Liberalernas budget över 6 miljarder i julklapp till samhällets absoluta elit när värnskatten slopas. Detta sker som barnfamiljer blir fattiga på grund av sjukdom i familjen. Föräldrar har inte råd att köpa skridskor till sina barn. Det är fullständigt ovärdigt. De 2 ½ miljoner som vd tjänar på skattesänkningen kunde ha gått till vinterjackor i fattiga barnfamiljer. Men, fru talman, så jobbar inte Socialdemokraterna och , oavsett vad som sagts i valrörelsen. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Verkligheten ser ut som den gör. Det blir större klyftor och fler fattiga. Andelen barnfamiljer som lever med låg ekonomisk standard har fördubblats . Vissa barn kommer tillbaka från jullovet och berättar om exotiska lyxsemestrar medan andra inte har kommit längre än till hyreshusets lekplats. Efter jul- och nyårshelgerna kommer årets fattigaste månad. Många har svårt att få ekonomin att gå ihop . Särskilt svårt är det för pensionärer och långtidssjuka, för dem som slitit ut kroppen under ett långt arbetsliv och inte orkar längre och för dem som har haft oturen att bli sjuka eller råka ut för en olycka. börjar den nya statsbudgeten gälla. Då blir effekterna av 73-punktsgängets prioriteringar tydliga. Regeringen gör skillnad på dem som har sjuk- och aktivitetsersättning, så kallade sjukpensionärer, och ålderspensionärer. höjs garantipensionen något, och taket i bostadstillägget för ålderspensionärer höjs med . Höjningarna är välkomna och nödvändiga men alldeles för små. Anmärkningsvärt är att regeringen inte genomför motsvarande förändring för dem som har sjuk- och aktivitetsersättning. Varför skulle inte landets sjukpensionärer förtjäna samma villkor? Jag har själv levt på aktivitetsersättning och vet hur omöjligt det är att få allt att gå ihop. Folk har inte råd att betala hyran, så julklappar är inte ens med på önskelistan. I SVT:s Sjukt stressad berättar om hur hon står utan sjukpenning och får leva på sin mans inkomst. Hennes sjukdomstillstånd förvärras av allt bråk med . Hon blir misstänkliggjord och förödmjukad. Detta är ett återkommande vittnesmål och en av de största tragedierna . Om budget i stället hade gällt skulle garantipensionen och garantinivån i sjuk- och aktivitetsersättningen ha höjts med . Skatteklyftan mellan dem som jobbar och pensionärer och sjuka hade slutits. Och självklart skulle bostadstillägget för personer med sjuk- och aktivitetsersättning ha höjts på samma sätt som för ålderspensionärer. Den universella mirakelkuren i tycks heta . Gå dit och du blir frisk direkt! Undrens tid är inte förbi. I stället för handpåläggning har vi nu handläggning. Du blir friskförklarad direkt. har spelat ut sin roll. behövs bara gudomliga bedömningar av arbetsförmågan. Prisad vare och regeringens direktiv! Efter ett besök kan ME-sjuka gå på vattnet, psykiskt sjuka mår förträffligt och cancersjuka är friska som nötkärnor. Halleluja, arbetsförmågan står i centrum! vill reparera sjukförsäkringen, som den borgerliga regeringen började förstöra . Vi vill slopa rehabiliteringskedjan och göra sjukförsäkringen mer individanpassad så att hänsyn tas till sådant som ålder, kön och tidigare arbetslivserfarenhet. Läkarintygen ska få större betydelse, och arbetsgivarens ansvar för rehabiliteringen ska öka. Dessutom måste kraven för att få sjuk- och aktivitetsersättning, som är de hårdaste i hela , göras om. Även om man har haft oturen att bli sjuk ska man kunna få leva utan stress och oro. Man ska exempelvis kunna fira jul utan stress över att pengarna inte ska räcka till. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning De växande klyftorna beror på politiska val. beviljades 41 000 personer sjukersättning . var siffran 5 500 personer, trots att befolkningen hade ökat med 1,5 miljoner. Avgifterna har legat på ungefär samma nivå , men utbetalningarna har minskat med över 100 miljarder. Det är vi löntagare som betalar för sjukförsäkringen via de sociala avgifterna, som är en del av vårt löneutrymme. Men pengarna går inte längre till ersättningssystemen utan till skattesänkningar rakt ned i fickan på miljonärer som . Störst nedskärningar har gjorts för långvarigt sjuka. Där har utbetalningarna till och med halverats, från 87 miljarder till 43. Det är en skandal. väljer regeringen alltså att avskaffa värnskatten för dem som tjänar allra mest. berättelse om Ebenezer Scrooge är inte längre bara en . Ett kyligare är en realitet 2019. vill ha ett samhälle där sjukdom och pension innebär ett fortsatt gott liv med ekonomisk trygghet. Vi vill ha ett samhälle som håller ihop och där alla kan se fram emot julfirandet och alla kommande år. Därför kommer vi att avstå i den kommande omröstningen. 41 (M) replik: Det var en fantastisk litania från om det fruktansvärda samhälle vi lever i. Det är total katastrof och stora skillnader, och ingen har råd att fira jul eller vara sjuk. Då är det förvånande att stöttar en socialdemokratiskt ledd regering som sänker skatten för de allra rikaste. Det är också förvånande att stöttar en socialdemokratiskt ledd regering som i sitt regleringsbrev gett i uppgift att neka så många som möjligt sjukintyg. I stället för att anklaga , för att vara skyldiga till denna stora katastrof borde se sig själv i spegeln och fråga vilket parti hon stöttar och vilka konsekvenser det får för det samhällskontrakt vi alla är eniga om att vi ska ha. I ett tidigare replikskifte var jag och ledamoten eniga om att det handlar om att man ska vara sjukskriven om man är sjuk men att det viktiga är att ha en sysselsättning. Det är jättetråkigt att likställer och Socialdemokraterna, och jag har svårt att förstå hur över huvud taget tänker. 42 (V) replik: är det parti som lägger allra minst pengar på sjukersättningen. Svårare än så är det inte. Även om har missat det kommer till kammaren med sin egen budget med de förslag som jag föredrog. Det är det vi vill ska vara samhällskontraktet. Varken eller Socialdemokraternas förslag duger åt oss. Därför lägger vi fram egna förslag om att höja grundnivån i sjukersättningen så att man får runt mer och om att se till att fler än får sjukersättning och har rätt att vara sjuka när de är sjuka och att människor har möjlighet att fira jul, känna sig trygga och inte bli mer sjuka av att tjafsa med myndigheter. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Det är förstås tråkigt för mig att höra att det finns så lite förståelse för den situation som många människor befinner sig i och att höra säga här, kanske rakt i ansiktet på dem som sitter hemma och tittar, hur enkelt det kan vara att vara sjukskriven och att det är en överdrift av mig att berätta att människor kanske inte har råd med kläder till sina barn. Jag kan berätta för att det inte är någon överdrift. Vi kan prata om vilken regering som ska regera och om skattesänkningar, men den situationen vet jag allt om. Att få ihop pengar för dagen när man är sjuk är inte ens möjligt med de ersättningsnivåer och det system vi har , och detta vill ändra på. 43 (M) replik: Jag blir nästan upprörd när jag får höra att jag inte vet vad det handlar om att vara sjukskriven. Jag kan upplysa om att jag, i min profession som verksamhetschef på en vårdcentral, vet allt om att kämpa med och mot när det gäller att man inte har fått sina sjukintyg beviljade. Jag har full förståelse och vet precis vad jag pratar om i denna fråga, så jag vill inte få det i ansiktet att jag inte vet något om det. Däremot har vi från sagt att vi hellre vill se tidig rehabilitering och tidiga insatser än att personer ska hamna i sjukskrivning. Detta är betydligt mer viktigt än att låta det gå så långt som till en sjukskrivning. Det är bättre att folk får vara friska och kan vara i någon form av sysselsättning än att de är sjuka. 44 (V) replik: Jag kan absolut be om ursäkt. Det var inte så jag menade, utan det jag menade var helt enkelt att sa att den nivå av problem som jag och tidigare anförde inte finns. Det var inledningen på hennes replik. Jag kan absolut be om ursäkt om hon möjligen har mer kunskap om detta än vad jag trodde. Men då vill jag också att och ska titta alla sjukskrivna i ögonen och be om ursäkt för den budget och den politik de för fram. 45 (C) replik: Det är intressant att lyssna på och politik. Jag hörde från talarstolen att pengar är det viktigaste i sammanhanget när man är sjuk och att det är allena saliggörande och att höjda ersättningsnivåer skulle lösa problemen för alla som är sjukskrivna och alla som över huvud taget inte kan arbeta. Då undrar jag, fru talman, om vet att man mår bra av att kunna arbeta och av att kunna ta del i arbetslivet och den sociala gemenskap som finns när man har ett arbete. Det betyder rehabilitering. Jag hörde inte ett ord från om rehabilitering eller möjligheten att återgå i arbete. Nej, det ska vara lättare att få ersättning. Vet möjligen varifrån pengarna till våra ekonomiska trygghetssystem kommer? De kommer från att människor arbetar. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Jag skulle vilja höra vad det är för rehabiliteringsinsatser som förkastar och inte nämner ett ord om i diskussionen om sjukskrivning. Men man vill att det ska vara lättare att få ersättning och att alla regler som över huvud taget finns för rehabilitering och återgång i arbete ska tas bort. Har något annat förslag än den rehabiliteringstrappa som finns? Vad säger om att alla måste få möjlighet att återgå i arbete? 46 (V) replik: Jag vill tacka för passningen om varifrån pengarna kommer. Det var detta jag tog upp i mitt anförande – att pengarna ju kommer från avstått, inbetalt löneutrymme. Det är en försäkring som alla människor som blir sjuka ska ha rätt att få ta del av. Men i stället har och andra partier i denna församling valt att använda pengarna till stora och omfattande skattesänkningar – de pengar som folk har jobbat och slitit för och avstått i inbetalda socialförsäkringar. Det har blivit en dramatisk skillnad på hur mycket pengar det finns i systemet och hur det ser ut . När det handlar om rehabilitering vill såklart gärna att de som är friska ska jobba. Det finns ingenting viktigare än att man ska få möjlighet till ett jobb, tycker . Men det är en helt annan sak att påstå att någon som är sjuk kan jobba fast personen i fråga är sjuk och läkaren har sagt att det är så. Det är detta som är frågan för oss, inte huruvida en person som har arbetsförmåga och kan jobba ska göra detta. Vi har därför satsat mycket mer omfattande på rehabilitering i vårt förslag, som finns i vår riksdagsmotion. Det handlar om att vi vill ha en individanpassad rehabilitering i stället för väldigt stelbenta rehabiliteringskedjor, som knappast leder till att människor kommer in i en positiv och bra sysselsättning utifrån den aspekt av olika sjukskrivningsproblematiker som vi ser . 47 (C) replik: Vad är egentligen rehabilitering?