prot · H70920 · 2019-10-16 00:00:00 — Därför har vi sagt att kommuner ska premieras och få ta del av extra resurser om det är så att de konsekvent kan visa upp att de förbättrar arbetsvillkoren, ökar kontinuiteten och ökar tillgången mellan personal och chefer i äldreomsorgen. Jämfört med januaripartierna och den budget som har stöttat skär vi inte ned på äldreomsorgen, vilket januaripartierna faktiskt gör i denna budget. Det var vi kristdemokrater som såg till att skatten sänktes fem gånger för pensionärerna när vi var i regeringsställning. Det är vi som i Pensionsgruppen har drivit på för ytterligare skattesänkningar och framför allt för förbättringar och höjning av garantipensionen, trots att Socialdemokraterna var emot. Här kan vi nog jobba tillsammans till del, men vi ger resultat här. 112 (L) replik: Jag tänkte tala lite om skatter med – det är ju ett kärt ämne. Man måste ju ha någon princip för skatteuttag. En liberal princip är att man inte ska ta ut mer skatt än vad som verkligen behövs. En annan är att man ska ta ut skatter så att det inte skadar de välståndsskapande krafterna, det vill säga så att vi får en dynamik i vår ekonomi. Då kan skatteintäkterna växa. En tredje princip är att man ska ha hälften kvar. Vi liberaler tycker att det är rimligt att en person som satsar hårt på utbildning, tar ett stort ansvar och bidrar till att få att växa och som får en löneökning får behålla hälften av denna löneökning. Detta leder till ökad dynamik och en växande ekonomi och är enligt alla kända beräkningar självfinansierande på så sätt att det leder till fler arbetade timmar och till att ekonomin växer. Därmed är det väldigt bra för och för den långsiktiga välfärden. Varför är emot detta? 113 (KD) replik: Sänkt skatt är också välfärd. Att ha lite mer kvar i plånboken i är också välfärd, för det är en typ av trygghet. Detta är en princip som vi fortsätter att arbeta efter. Jag tycker också att det är rimligt att man inte ska behöva betala av sin lön i skatt. Det är därför vi principiellt har tyckt att värnskatten delvis är omoralisk i sin utformning och inte har några problem med att ta bort den . utgångspunkt är att det alltid ska löna sig mer att arbeta än att inte göra det. Men det ska också vara så att med kristdemokratisk skattepolitik tjänar alla – alla får sänkt skatt. Den skattepolitik som genomförs med januaripartierna innebär att statsministern får sänkt skatt men att en sjuksköterska inte får det. Det är inte moraliskt försvarbart. 114 (L) replik: Man måste ju se skattepolitik . Innevarande år genomfördes att nytt jobbskatteavdrag. Det tyckte vi liberaler var helt rimligt, och det ingick i den budget som och satte samman. Det är bra med sänkt skatt för vanligt folk. sänker vi skatten ytterligare för pensionärer. Vi tar ett steg för att sluta gapet mellan tidigare förtjänade inkomster och dagens inkomster; det tycker vi också är moraliskt riktigt och rätt steg att ta. Men så finns det skatter som skadar vår ekonomi mycket. En sådan var tidigare arvsskatten, som Socialdemokraterna modigt tog bort. En annan sådan var förmögenhetsskatten, som alliansregeringen tog bort. Det var viktigt för att ekonomin skulle fungera bättre. Det är också så att socialdemokratiska regeringar har tagit bort skatter i hundramiljardersklassen. Alliansen gjorde samma sak, och varje gång har skatteintäkterna ökat. Det har lett till fler jobb i , till ökad välfärd och till mer pengar i plånboken. Se till att vi har kvar en moral ! 115 (KD) replik: Man kan dock inte göra allt på en och samma gång, och det blir tydligt här. Liberalerna gick till val på ”skolan först”, men det blev ”avskaffad värnskatt först”. Man såg till att det blev en ytterst liten ytterligare förbättring i pengar sett till skolan, men i övrigt valde man att prioritera sänkt skatt för dem som tjänar allra mest. Jag har inga problem med att statsministern får en skattesänkning – jobbar man hårt ska man ha möjlighet att ha mer kvar. Mitt bekymmer handlar om att vi har kris i sjukvården, i äldreomsorgen och i poliskåren och att ingen av dessa yrkesgrupper får sänkt skatt. Poliserna får inte sänkt skatt. Sjuksköterskorna får inte sänkt skatt. Vårdbiträdena i äldreomsorgen får inte sänkt skatt. Det är en märklig prioritering. Jag tror, fru talman, att är väl medveten om att det kanske betalar sig – på 10–– men det är inte det som driver ekonomin när man är på väg in i en lågkonjunktur. Det är fel tillfälle. 116 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Som miljöminister har det fallit på mitt ansvar att bereda regeringens ärende om hur kärnavfall ska slutförvaras säkert under de kommande 100 000 åren. I möte efter möte sitter jag just nu med främsta experter på området. Frågan som jag upprepar under dessa möten är: Kan vi garantera att avfallet inte kommer att orsaka skador på människor och miljö under de kommande 100 000 åren? Svaren går isär. Vissa bedömer att det är säkert, medan andra absolut inte kan gå i god för det. , du som vill bygga ut kärnkraften och skapa ännu mer radioaktivt avfall, kan du berätta för mig vad ingen expert har kunnat berätta för mig, nämligen hur jag garanterar ett säkert slutförvar av kärnkraftens radioaktiva avfall som inte kommer att skada våra barn under de kommande 100, 1 000 eller 100 000 åren? 117 (KD) replik: Vi har kommit otroligt långt i när det gäller att höja säkerhetsstandarden på våra kärnkraftverk. De ligger i absolut topp i . Vi har också kommit väldigt långt när det kommer till frågan om slutförvar, men den är inte i hamn. Om frågan är om jag kan svara på det som experterna ännu inte är helt eniga om är svaret nej. 118 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Tack, , för svaret! Jag tycker att den kristna förvaltarskapsprincipen är bra – det kanske också tycker – nämligen att ta hand om jorden och inte lämna över irreparabla skador till alla kommande släktled. Men vad väljer du om du får välja mellan den vindkraft som just nu är på gång att byggas i på marknadsmässiga grunder med 80 miljarder i investeringar och som kommer att svara mot av elbehov , eller att göra som i och försöka få bolag som ryska Rosatom att investera 80 miljarder i kärnkraft, som när den är klar om kanske 15–kommer att producera ungefär hälften av vad vindkraften producerar men är dubbelt så dyr som vindkraften? Vad väljer du, , och vad tycker du är bäst för dina barn, barnbarn och barnbarnsbarn och alla kommande släktled? 119 (KD) replik: Svaret är, om jag ska försöka svara på frågan, inget av dem, för att det är ett falskt påstående att det bara skulle vara de två alternativen man har att välja mellan. Vi behöver fortsatt ta frågan om slutförvar på absolut yttersta allvar. Det är därför som det är så viktigt att experterna nu får titta på den här frågan och ge det sista beskedet om var vi kan garantera ett bra och tryggt slutförvar. Förvaltarskapstanken är en ledstjärna för kristdemokratin i . Det är därför vi nu är med och lägger över 10 miljarder i vår budget på investeringar i bättre klimat och miljö här hemma i . Och vi ökar just stödet till klimatbistånd mer än januaripartierna. Det som jag fortfarande hoppas att regeringen är beredd att ta tag i är frågan om snabbhandläggning av frågan om klimatomställning för industrin. Vi vet att företag som står för en stor andel av utsläppen i skulle kunna minska utsläppen rejält, men det kräver snabbhandläggning. 120 (L): ska vara möjligheternas land för alla. Man kan konstatera att i det socialpolitiska arbetet hanteras stort och smått. Vi ska ju, som sagt, fatta beslut om det svenska pensionssystemet. Det är inte alltid fett. Men det är hållbart till skillnad från de system vi har haft tidigare. Vi ska också diskutera ett första steg i förändringen av LSS. För oss liberaler är det viktigt att människor som av olika anledningar inte själva kan förverkliga sina livsdrömmar utan måste ha samhällets hjälp får en god chans att göra så genom att lite kompensera för de orättvisor som det innebär att födas med ett svårt funktionshinder. Vi ska ge verktyg till de människorna att kunna förbättra sina liv och nå några drömmar. Därför är återskapandet av funktioner i LSS väldigt viktigt. Vi tar nu första steget som innebär att andning ska räknas som ett grundläggande behov och kunna ligga till grund för personlig assistans. Det låter nästan konstigt att man ska behöva säga det, men detta ska vi besluta om . Det har tagit tid, men tar vi första steget. Regeringen har utfärdat lagändringar för att hela hjälpbehovet av andning och sondmatning ska bli assistentgrundande. Det kommer, men det tar också tid för det måste utredas. Det är ett väldigt viktigt steg. Nästa steg som är på gång och också måste utredas, vilket ska vara klart om , är att återställa rätten till assistans för egenvård. Det stärker rätten till assistans vid behov av tillsyn och smalnar av definitionen av föräldraansvaret. Det sista steget som vi liberaler vill se är en översyn av själva huvudmannaskapet. Vi tycker att det är staten som ska det ansvaret i stället för kommunerna. är en viktig kompromissarena. Men det här är ett av de viktigaste stegen framåt. 121 (KD) replik: Jag tar vid i frågan om LSS. Under förra mandatperioden agerade Liberalerna tillsammans med för att rädda den personliga assistansen. Precis som själv påpekar är assistansen ingen lyxverksamhet. Den syftar till att några av samhällets mest utsatta ska kunna leva ett värdigt liv. Ändå behandlas dessa människor ganska skoningslöst av regeringen . , en sexårig flicka med en medfödd hjärnmissbildning, blev efter en dom i av med sin assistans, till och med för sondmatning. har Liberalerna medverkat till en budget som fortsätter att svika de assistansbehövande, menar vi. Jag hörde i inledningen att Liberalerna i praktiken har ändrat sig i frågan om assistansen, men det märks inte i höstbudgeten. 122 (L) replik: Jag kan inte annat än understryka min frustration över att detta tar tid och går för långsamt, men så ser det ut. Vi har förhandlat fram ett förslag som tar detta i tre steg. Målet är att återställa assistansen. Jag hoppas att vi i slutändan också når fram till ett förändrat huvudmannaskap. Det hoppas jag att vi kan få fulla stöd för. Men det tar tid. Jag ringer och vi ringer till våra samarbetspartner i den här frågan, för det här var ju en central del i januariavtalet för att regeringen skulle få tillträda, och de jobbar som illrar för att leverera. Men det tar tid. Det ska beredas, man ska hitta utredare och det ska remitteras. Det är klart att vi skulle önska att det gick ännu fortare. Tvivla inte på det! Men resurserna finns, och det kommer att genomföras. Till 2021 ska åtminstone hela steg två vara genomfört. 123 (KD) replik: Jag tvivlar inte på den goda viljan. Tvärtom är jag glad över att vi här är överens. Men i frågor där regeringen , S och MP, vill få saker gjorda, till exempel frågan om en särskild gymnasielag för att ge amnesti till framför allt asylsökande som fått avslag på sin asylansökan, går det plötsligt väldigt fort. Då kan man leverera, men det har man inte gjort på det här området. Jag vill också tillägga att arbetet med att få andning och matning klassat som grundläggande behov påbörjades redan i KD-M-budgeten. En annan aspekt på LSS-frågan, om man lämnar det som är pågående här, är höjningen av ersättningen för assistansen, som i den här budgeten är , inte som vi föreslår och som motsvarar de avtalsenliga lönesatsningarna. Min fråga är: Fanns inte bland allt annat, jämställdhetsmyndigheter och slopade värnskatter, de pengar som behövdes för att höja ersättningarna i assistansen? 124 (L) replik: Som sagt: Samarbetet som har gjort att den här regeringen har kunnat tillträda bygger på att vi har fått igenom viktiga liberala reformer för en starkare ekonomi, återuppbyggt svenskt försvar och mer polissatsningar än någonsin på riktigt – det finns ju alltid en opposition som vill ha mer. Vi får också in kraven på att LSS återupprättas. Detta är en del, och den finns i överenskommelsen. Sedan är budgetförhandlingar en annan del. Det är också en kompromissarena. Men jag vill understryka att samtliga regeringar faktiskt har varit kompromissarenor. Man har inte fått igenom allting. Jag tycker att vi kanske hade kunnat kämpa ännu hårdare. Vi har fått till en uppräkning, men självklart finns det en risk för ytterligare urholkning av assistansen om det inte finns tillräckligt med personal till de brukare som måste ha hjälp och stöd. Assistansbolagen kommer att få köra ännu hårdare och slimma redan hårt slimmade organisationer, och det är inte helt säkert att det kommer brukaren till godo. 125 Miljö- och klimatminister (MP): Författaren har beskrivit att det finns tre sätt att agera när man ser att det brinner. Antingen kan man titta bort och springa därifrån eller gå hem och skriva en insändare om att det är fruktansvärt att ingen har tagit ansvar för att släcka elden eller hämta en hink vatten och börja släcka. Har man ingen hink tar man något annat. Till och med en tesked är något. Om alla människor tar en tesked och börjar ösa vatten kan alla eldar släckas, säger . Jag är i politiken för att göra skillnad. Jag är inte här för att klaga. Jag skulle definitivt inte vara här om min instinkt var att springa och gömma mig. Jag är här för att med min tesked, min hink eller allra helst en brandslang släcka en farlig eld och bygga något bättre – en bättre värld för mina barn. Jag vill ge hopp om en framtid att längta till, inte vara rädd för, som så många barn är . är det parti som alltid har stått upp för dem som inte har en röst: barnen, djuren och de framtida generationerna. i historien har dessa röster behövt höras mer än . sitter i regeringen för att klimatet inte kan vänta. kunde regeringen därför meddela att vi säger nej till att binda upp av fossilgasberoende. kommer vi att presentera första klimathandlingsplan där vi går igenom hur industrin, transportsektorn, jordbruket och konsumtionen, ja, hela samhället, kan bli långsiktigt oberoende av fossila bränslen. Steg för steg, dag för dag bygger vi nu det gröna och hållbara samhället. Det är inget hot, utan det är ett hopp om framtiden. 126 (M) replik: Jag har också suttit i en regering och vet att i regeringar måste partier kompromissa. tycker man lite olika men landar i en gemensam ståndpunkt. Olika statsråd måste också ha lite frihet att uttrycka regeringens samlade politik på lite olika sätt men med samma innebörd. Ytterst måste ansvarigt statsråd och allra ytterst vice statsminister och statsminister lägga fast kursen om det råder osäkerhet. Min fråga är därför ganska enkel: Vill regeringen minska eller öka invandringen till ? 127 Miljö- och klimatminister (MP) replik: fråga är konstig. Jag tror att vi delar uppfattningen att arbetskraftsinvandring är nödvändig och bra för när det råder brist på arbetskraft inom exempelvis byggsektorn och vården. Då behöver vi kanske öka den kvalificerade arbetskraftsinvandringen. När det gäller asylrätten står regeringen upp för att ska respektera den internationella asylrätten. Vi kräver också av andra länder, inte minst inom EU, att de tar sitt solidariska ansvar. Enligt FN har 160 000 människor flytt från sina hem i norra , och då måste omvärlden givetvis hjälpa de barn, kvinnor och skadade som behöver hjälp. 128 (M) replik: Jag tyckte mig inte höra en kristallklar ståndpunkt i frågan. Jag ställer förstås frågan eftersom statsministern uttryckte en ståndpunkt om svensk invandring som vice statsministern sedan invände mot. Detta är ingen bagatellartad fråga där regeringen kan ha lite vilken uppfattning som helst, utan det är en ganska central del av svensk debatt hur vi ska förhålla oss till det faktum att vi har tagit emot många invandrare och har en illa fungerande integration. Många svenskar vill nog veta om regeringen över huvud taget har en åsikt om huruvida invandringen ska öka eller minska. Frågan blir också extra aktuell med tanke på att vi har en migrationsutredning som ska lägga fast en långsiktig politik. Då måste man nog ha en ståndpunkt i denna fråga. Min fråga kvarstår: Anser vice statsministern att regeringens ståndpunkt är att invandringen till ska öka eller minska? 129 Miljö- och klimatminister (MP) replik: ställer med flit en grovt förenklad fråga. parti har länge företrätt uppfattningen att vi ska stå upp för asylrätten, och jag hoppas att parti fortsätter att göra det. Regeringen driver på för att EU-medlemsländerna ska ta ett solidariskt ansvar för alla de människor som är på flykt. Det är regeringens ståndpunkt. Det kan ibland vara svårt att göra skillnad på vad som är invandrare i betydelsen arbetskraftsinvandrare och flyktingar, alltså de som flyr för sina liv, inte äger något och behöver skydd för att inte förföljas eller dödas av bomber i de länder de kommer ifrån. Här kan vi inte sätta en siffra och säga att vi inte tar emot den där sista personen som är hotad till sitt liv. Någon måste ta detta ansvar, och vi kräver att hela EU står upp för asylrätten och tar sitt solidariska ansvar. 130 (SD) replik: Jag gick igång lite när tog upp slutförvaret av kärnavfallet. Det handlar inte bara om att det är en miljöpartist som har ansvar för vad vi ska göra med kärnavfallet i 100 utan också om att är det kanske mest kärnkraftsfientliga parti vi har i denna församling. tror på att behålla den nuvarande kärnkraften med äldre teknik så länge det går och vill dessutom att man forskar för att utveckla kärnkraften. Vi vill till exempel ha en forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft i och vara med i det europeiska samarbetet i denna forskning. Då kommer vi att kunna använda kärnbränslet. Min fråga till miljöminister är därför: Varför är det bättre att gräva ned kärnavfallet i 100 än att använda det och sedan bara behöva gräva ned det ? 131 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Jag tackar för vad jag antar är en ärligt ställd fråga. Den så kallade fjärde generationens reaktorer och den nya teknik som och tror på är inte ny, utan man har talat om detta i 30–. Men i , och andra länder har försöken lagts ned trots att de länge trott att de skulle kunna använda avfallet till att producera ny kärnkraft. Kärnavfallet är en säkerhetsrisk, och det hoppas jag att håller med om. Vi behöver dessutom övervaka det, inte bara mot terrorister och andra som kanske vill tillverka kärnvapen av materialet utan i 100 , vilket är en grannlaga och ansvarsfull uppgift som denna generation har. Då är det bra att det finns partier i riksdag som fortsätter att vara kritiska och verkligen ser till säkerheten. 132 (SD) replik: Jag tillhör inte dem som är teknikpessimister som , utan jag tror att detta är möjligt. Det finns ett brett forskningsunderlag som visar att det är möjligt att använda det befintliga kärnbränslet i stället för att, som vill, gräva ned det i 100 . Jag är medveten om att det är en säkerhetsrisk. Varför hatar då så infernaliskt förslagen om att forska så att vi i stället för att gräva ned kärnbränslet kan använda det och slippa gräva ned det i 100 och sedan bara, tills vi har uppfunnit ytterligare teknik, behöva gräva ned det ? Det är rimligen lättare att hitta ett säkert förvar än i 100 . Varför är så starkt motståndare till detta? 133 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Det finns ingen överskådlig forskning som säger att vi är nära att få ett genombrott för den fjärde generationens kärnkraft. Jag vet att det är marknadskrafterna som bestämmer vilken väg vi ska slå in på för energiförsörjningen och elförsörjningen i och andra länder. Just nu exporterar förnybar el till . Deras kärnkraftverk har med de nya säkerhetsregler som gäller efter blivit så enormt försenat och så enormt mycket dyrare. När det väl står färdigt kommer den el de producerar att vara två eller dyrare än ny vindkraftsel från svenska vindkraftverk. Branschen investerar nu 80 miljarder i vindkraft i . Det finns ingen marknadsmässig idé med att satsa på kärnkraft som inte finns och är mycket dyrare om man inte tror på planekonomi. 134 (V) replik: Klimatpolitik, ekonomisk fördelning och jämlikhet hänger ihop, . Människor som är rika orsakar mycket större utsläpp än människor som har lite pengar. Om man ökar deras konsumtion så ökar utsläppen. Använder man pengarna till gemensam välfärd eller kollektivtrafik tenderar utsläppen att inte alls öka på samma sätt, eller de kan till och med minska i stället. Problemet är att och regeringens budget innebär att man just ökar den privata konsumtionen för dem som har högst inkomster när man tar bort värnskatten. Då ökar man deras utsläpp som man vältrar över kostnaderna på regionerna. sitter till exempel i och i och inför rejäla höjningar på priset på kollektivtrafik. Det blir både mindre jämlikhet och sannolikt också svårare att bli av med klimatutsläppen på grund av det. Är det verkligen klok klimatpolitik? 135 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Tack, , för en viktig fråga! Jag är väldigt stolt över att har stridit för varenda klimatreform som vi har drivit igenom . Vi har stridit hårt. Vi fick strida hårt för flygskatten när tyvärr inte var behjälplig när vi jobbade för att få igenom den, och det var andra partier som här i riksdag ville fälla ministrar för att vi drev igenom den. Vi har stått upp för och fått en bred uppslutning bakom en klimatlag. Där skulle som vanligt reservera sig om vissa delar av klimatlagen. Den är en förutsättning för att vi på riktigt ställer om hela samhället. Jag håller med om att vi behöver bygga ut kollektivtrafiken och göra den billigare. Det ska vara dyrare att släppa ut. Jag noterar också att i budget satsar ni inte på några höjda miljöskatter utan ni satsar på att göra andra reformer. Man behöver göra både och, . 136 (V) replik: Det är riktigt att vi ibland har haft en mer ambitiös politik än regeringen på klimatområdet. I budgeten lägger vi 10 miljarder mer på klimatet och bland annat 6 miljarder på att kunna ha lägre priser och bättre service i kollektivtrafiken. Det är en total kontrast till det gör. I har ni höjt priset på kollektivtrafiken . Det är en enorm ökning. Ni sitter i med de borgerliga partierna och höjer också priset på månadskortet. Det är dålig klimatpolitik, och det är väldigt dålig fördelningspolitik. Sedan tar ni bort värnskatten för rika män i storstäderna som kan åka på en weekendresa till eller köpa en bil till för pengarna. Det är också dålig klimatpolitik. Jämlikhet och klimat hänger samman. Jag menar att med sin ekonomiska politik blir ett hinder för att göra det bästa möjliga av de resurser vi har. 137 Miljö- och klimatminister (MP) replik: Jag tror att vet precis lika väl som jag att knappt klarade riksdagsspärren vid senaste valet. Vi sitter ändå i regering därför att vi är besjälade av en sak, och det är att ställa om till fossilfrihet. Det har inneburit kompromisser. Men det handlar om att vi vill göra verkstad och skillnad på riktigt. Nej, vi tycker inte att alla delar i januariavtalet är precis som vi hade velat ha dem. Men vi hade också av rösterna. har vi stått bakom och fått igenom en historisk satsning på järnväg. Vi har fått igenom och driver fortfarande en flygskatt. Vi har den största miljö- och klimatbudgeten . Jag kan konstatera att när vi samarbetade med ställde ni samman vilka reformer som ni var allra mest stolta över, och det var över hundra stycken. Då var det nästan ingen alls förutom kollektivtrafiken som handlade om miljö eller klimat. Det visar skillnaden på våra två partier. 138 (KD) replik: Det finns i vissa frågor en tydlig och klar klyfta mellan stad och land. Det är en skillnad i perspektiv som delvis följer av olika villkor som finns på olika platser, så det är inte konstigt. Ett konkret exempel på detta är rovdjurspolitiken. De människor som bor och verkar i delar av landet där rovdjursstammarna växer upplever ofta ett närmast föraktfullt bemötande från en del politiska företrädare när de påtalar problemen. slog fast två saker. För det första är den svenska och finska formen för licensjakt på rovdjur fullt ut laglig.