prot · H70954 · 2019-12-18 00:00:00 — Förslaget har just gått ut på remiss. Tyvärr har det inte nått ut till alla här i debatten . Studenter som blir klara med sina studier före utsatt tid ska belönas för det. Det är syn på det. Men systemet måste också såklart vara anpassat för dem som har lägre studietakt. Det kan till exempel vara personer som har gått gymnasiesärskolan eller är deltidssjukskrivna i olika grad. Det måste också vara möjligt att få studiemedel när man blir äldre, som sagt. Det ger fler möjligheten att läsa en utbildning som leder till jobb. För att få en ökad genomströmning och fler i arbete vill ha ett mer flexibelt studiemedelssystem som premierar studenter som avslutar sina studier . Jag tror att alla är överens om att det är positivt att utbildning leder till jobb. Men det är faktiskt inte heller helt fel att jobba under sin utbildning. Där finns fortfarande mycket att göra. Vill och kan en student arbeta under sina studier är det fantastiskt. Fribeloppet bestämmer hur mycket studenter får tjäna som de får studiemedel. Vi anser från sida att fribeloppet ska höjas och kanske tas bort. Alla studenter vill inte ta studielån. Vi tycker att det är viktigt att göra det lättare för dem som vill bekosta sin utbildningstid på annat sätt än med lån. Det är även bra att arbeta , då det utöver extra inkomster ger erfarenheter och kontakter på arbetsmarknaden. Vi kan se att det till exempel i där man har studentmedarbetare och att den som har fått relevant arbetslivserfarenhet under sin studietid faktiskt får det lättare att komma in på arbetsmarknaden. Det är särskilt viktigt för dem som inte har ett stort nätverk med sig hemifrån. Därför borde man se över fribeloppet. borde satsa mer på att fler studenter får relevant arbetserfarenhet som studentmedarbetare och mindre på att begränsa studenters inkomstmöjligheter. Jag har förklarat hur vill skapa ett studiestöd som ökar människors möjligheter till framgångsrika studier i olika faser av livet oavsett bakgrund. Med det vill jag tacka för ett bra samarbete i utskottet. Jag vill önska mina kollegor, talmannen och inte minst alla medarbetare i och utskottet en god jul. Jag hoppas att vi framöver får ännu fler personer med olika bakgrund att studera. 74 (L): i i var min första erfarenhet av högre utbildning. Det var ett liberal arts college i , eller, som det också sas om det, a bunch of rich kids on a hill. Jag kom in där efter gymnasiet, och min utbildning möjliggjordes av CSN-stöd. Min första inblick i högre utbildning gav också en inblick i hur olika länders studiestöd fungerar. I samma klassrum i samlades internationella och amerikanska studenter som antingen via rika föräldrar betalat de mycket dyra avgifterna, tuition and board fees, själva med studenter som fått avgifterna finansierade via stipendier grundade på bra betyg, bra idrottsprestationer eller andra framstående prestationer. I samma klassrum fanns också de som betalat de mycket höga studieavgifterna via studielån och som jobbade natt som dag. För dem var skuldbördan mycket tung och pressen på att få ett välbetalt jobb enorm. De inbyggda orättvisorna i ett sådant system är stora. I ett klassrum på en svensk högskola är skillnaderna inte lika uttalade. Studiestödet bygger på att alla som vill och har behörighet ska kunna läsa på högskola. I kan ingen säga: Jag hade inte råd. Det gör vårt system tillgängligt, rättvist och inkluderade. Motiven för att unga såväl som äldre ska kunna läsa på högskola handlar inte bara om att rusta personer för arbetsmarknaden, utan det handlar även om att öka kunskapen och bildningen i . Lika mycket som kultur alltid måste ha ett egenvärde och aldrig enbart vara till för något annat behöver bildning och utbildning också ha sitt eget värde. Ett studiemedelssystem så som det är organiserat bidrar till just detta. Liberalerna ser att det system som vi har i många delar är väl avvägt och anpassat. Vi tror självklart att framtiden kommer att föra med sig behov av vissa förändringar. Jag vill nämna några. Vi har redan hört om den promemoria om bättre studiestöd till äldre som är en del av januariavtalet och som vi välkomnar. Det kommer att krävas bättre matchning och kompetensutveckling på den svenska arbetsmarknaden. Liberalerna är inte främmande för att pröva om individuella kompetenskonton kan byggas upp för att användas för vidareutbildning och omskolning. Vi vill även öka genomströmningen i högskolan genom att öka drivkrafterna för studenter, till exempel genom utökning av sommarkurser och inom ramen för studiestödsområdet, att klara sin examen . Vi ser att det förhoppningsvis är på gång. Avslutningsvis, fru talman, vill jag ta upp det mycket omdebatterade studiestartsstödet här . Det var en del av den förra regeringens kunskapslyftssatsning och utvecklas och fortgår . Vi har hört att studiestartsstödet syftar till att ge ekonomiska förutsättningar för arbetslösa med kort utbildningsbakgrund och stort utbildningsbehov att ta steget till studier. Vi delar den uppfattningen. Vi anser dock att även studiestartsstödet kan komma att behöva justeras. besökte jag yrkesutbildningar med sfi som bland annat drivs av . Detta är en typ av utbildning som kommer att behöva utvecklas och utökas, och många finansierade utbildningen genom studiestartsstödet. Men det var till viss del ett krångligt system, med administrativa problem och väntetider för att få stödet beviljat. Stödet är inte alltid anpassat för studielängden, och man finner också att samverkan med Arbetsförmedlingen och kommunerna behöver förbättras. Sammantaget hoppas jag att regeringen kan återkomma när det gäller dessa förbättringsområden. Med detta sagt yrkar vi från Liberalerna bifall till förslaget i det betänkande som ligger på bord. Liksom mina föregångare här i talarstolen vill jag naturligtvis önska er alla en god jul och ett gott nytt år! 75 (MP): Utbildning är en nyckel till framgång. Det är en nyckel för den enskilde men också för samhället i stort. Utbildning är viktigt för demokratin och för ett motståndskraftigt samhälle. Det är viktigt för som kunskapsnation; vi behöver högt utbildade människor för att vi ska kunna konkurrera som kunskapsintensiv nation. För den enskilde är gymnasieexamen i praktiken ett grundkrav för att komma in på arbetsmarknaden. Det är därför väldigt bra att vi har ett starkt och brett studiemedelssystem som svarar upp mot dessa krav, som är flexibelt och som möjliggör studier på olika nivåer. Studiemedelssystemet syftar till att alla ska ha en reell möjlighet att studera – på högskolor, universitet eller yrkeshögskolor, på komvux, på våra folkhögskolor eller på gymnasienivå, för dem som behöver det. Ingen ska behöva avstå studier för att de inte har råd. Studiemedelssystemet tillåter också vissa avsteg från de strömlinjeformade och inriktade utbildningarna. Man kan fördjupa sig under en termin eller två i något ämne som kanske inte har direkt bäring på en tänkt examen eller en yrkesinriktning. Det är ett sätt att bredda sig och ett sätt att bilda sig. Visst kan studietiden vara lite knaper, men det går att leva på studiemedel. Förra mandatperioden höjde S-MP-regeringen bidragsdelen med . Det var välkommet, och det betyder en hel del. Många väljer att studera på högskolan direkt efter gymnasiet eller möjligen eller två. Andra dröjer med sina högre studier. Det är viktigt att systemet är brett och klarar av att tillgodose människor i olika faser i livet. Studerande med barn kan få tilläggsbidrag och särskild bedömning om de haft sjuka barn och kanske hamnat efter i studierna. Jag är också glad över att vi har möjliggjort deltidssjukskrivning för studenter som har långvarig sjukdom. För personer mitt i livet kan studier vara en möjlighet att utveckla sig vidare och kanske ta ett språng i karriären eller byta bana. Det livslånga lärandet är viktigt, inte minst i när vi möter stora förändringar. Gamla yrken försvinner och nya tillkommer. Arbetsdagen som man kanske är van vid att den ska se ut kan mycket snabbt förändras. Helt nya moment tillkommer och med dem krav på nya kunskaper och färdigheter. Studiemedelssystemet ska tillåta omställning mitt i eller sent i livet. Vi fyra partier som tillsammans har kommit överens om januariavtalet har utarbetat ett förslag till hur studiemedelssystemet ska möjliggöras för fler äldre genom höjda åldersgränser. Regeringen skickar ut promemorian Bättre studiestöd till äldre på remiss. Jag hoppas på starkt stöd för denna remiss och denna promemoria. Här behöver också nämnas att det, utanför studiemedelssystemet, från och med kommer att erbjudas en helt ny möjlighet för personer mitt i arbetslivet att fortbilda sig, byta bana, förkovra sig eller just ta ett språng i karriären genom utbildning. Det är som har drivit förslaget om utvecklingstid. Där kan man i upp till ett års tid få möjligheten att utveckla sig eller fortbilda sig till en högre ersättning än vad studiemedelssystemet klarar av, kanske utan att man behöver skuldsätta sig. Därmed träffar vi också en helt ny målgrupp som förmodligen inte hade valt att vidareutbilda sig annars. Kanske kan det bli en ingång till fortsatta studier med studiemedel. Det har varit en framgångssaga med fantastiska resultat. De som genomgått en kurs på går i en majoritet av fallen vidare till nya arbetsgivare och höjer sin lön kraftigt – i genomsnitt höjer man sin lön med . Alla kurser på är studiemedelsberättigande, men ändå säger myndigheten att många avstår för att det är svårt att gå ned så mycket i inkomst när man är mitt i arbetslivet. Utvecklingstiden kommer på ett tydligt sätt att möta just denna efterfrågan. kommer utvecklingstiden att kosta 220 miljoner. När detta är fullt utbyggt satsar vi 1 miljard. Det är väl investerade pengar i människor som kanske inte trivs på jobbet och som behöver komma vidare men också i svenskt näringsliv, som behöver möta kompetensbristen. För en grupp som står långt ifrån arbetsmarknaden fortsätter regeringen satsningen på och erbjuder studiestartsstödet kopplat till detta. Det ger ekonomiska möjligheter för arbetslösa med kort utbildning att ta steget till studier och därmed successivt till arbete. Det utsattes för en viss attack, får man väl säga, i och med M-KD-budgeten men är nu tillbaka och kommer att leverera. CSN:s utredning visar att det fungerar; stödet rekryterar just de grupper som avsågs till studier. Folkbildningen är också en stark och växande aktör för utbildning av många, inte minst av utrikes födda men också av funktionsnedsatta och människor med liten eller ingen tidigare utbildning. Folkbildningen ligger huvudsakligen hos kulturutskottet, men inom det utgiftsområde vi diskuterar finns både studiemedel för kurser på folkhögskolan och studiehjälp för folkhögskolans introduktionsprogram för unga. Folkbildningen erbjuder ett stöd för det arbete som riktas till asylsökande och nyanlända för en förbättrad etablering i det svenska samhället. Studieförbunden är en gemensam aktör som förmodligen klarar av detta bättre än andra, och därför bör detta uppdrag ligga kvar där. Jag beklagar att flera av oppositionspartierna vill ta bort studiestartsstödet och även studiemedel för studier på folkhögskolan samt stödet till folkhögskolans introduktionsprogram. Det skulle motverka mycket av det arbete regeringen gör för att öka jämlikheten och stärka integrationen. Det talas om att styra utbildningsval genom studiemedelssystemet, till exempel genom ett som jag förstår det väldigt ryckigt system där olika utbildningar ska premieras med utifrån en lista över yrken där man har brist på personal men som kanske inte alls är bristyrken – det är väldigt svårt att förutse arbetsmarknadens svängningar. och gör det genom avskrivningar för vissa studenter som valt en särskild utbildning – i detta fall polisutbildningen. Jag menar att detta är fel väg att gå. Om ett yrke är impopulärt eller om en utbildning har för få sökande ska vi självklart i stället göra yrket attraktivt och stärka utbildningarna, precis så som regeringen visar med exempelvis läraryrket. Vi gör läraryrket alltmer attraktivt. Vi har höjt lönenivåerna rejält. Vi underlättar klassrumssituationen genom fler vuxna i skolan och genom fler lärarassistenter och specialpedagoger. Vi möjliggör karriärvägar, till exempel genom professionsprogram. Vi möjliggör kompetensutveckling med Lärarlyftet och Läslyftet. Vi stärker eleverna, särskilt dem som har det tuffast, bland annat genom den läsa-skriva-räkna-garanti som har börjat gälla. Vi höjer kvaliteten på undervisningen i lärarutbildningen genom fler lärarledda lektioner och bättre praktik. Vi erbjuder också fler vägar in i utbildningen genom kortkurser, , KPU och sommarkurser. Så får vi fler att välja och genomgå en viktig utbildning. Totalt har 31 000 fler anställts i skolan. Lärarutbildningen är också den absolut största och mest sökta utbildningen på våra universitet och högskolor. Det är klart att polisyrket också kan behöva bli mer attraktivt, men jag tror att detta – att efterskänka studiemedel – är fel väg att gå. Studiemedelssystemet har ungefär på nacken . Det är ett brett, starkt, rättvist och flexibelt system, och det har varit en stor framgång . Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag. 76 (M) replik: Jag vill ställa lite frågor till . Vi har pratat mycket om studiestartsstödet i både anföranden och repliker. MP har suttit i regeringen , och jag förstår att ett syfte med studiestartsstödet är att man ska få ned arbetslösheten. Jag försökte tidigare få svar på vad vi ska göra eftersom arbetslösheten tyvärr inte har minskat alls. Vad finns det för andra förslag på vad man kan göra? Det kan ju inte bara vara studiestartsstödet som är lösningen. Vidare talade ledamoten om satsning på till exempel polisernas avskrivning av studiemedel och har i stället ett förslag om att man ska göra yrket mer attraktivt. I stället för att ge förslag på hur man kan göra polisyrket attraktivt anger hur man gör läraryrket mer attraktivt, vilket i och för sig är bra. Men frågan här handlade egentligen om hur polisyrket ska göras mer attraktivt, och ett av våra förslag är att man ska avskriva studiemedel. Mina frågor till är nu alltså: Hur gör vi polisyrket mer attraktivt? Och hur kan vi sänka arbetslösheten när det tydligen inte räcker med studiestartsstödet? 77 (MP) replik: Tack, , för frågorna! De handlade om studiestartsstödet och om hur man ska göra polisyrket mer attraktivt. Jag kan börja med den senare frågan. Det är ju inte riktigt mitt politikområde, och frågan ingår inte riktigt i det utgiftsområde som vi diskuterar . Men jag gav ganska många exempel på hur regeringen arbetar med att göra läraryrket mer attraktivt. Jag tror att man kan hämta mycket inspiration från det arbetet. Att höja kvaliteten på utbildningen är viktigt. Man kommer liksom inte runt det, så det tror jag är otroligt viktigt. Att höja lönerna är naturligtvis också viktigt. Vi har höjt lärarlönerna kraftigt, och det ger ett starkt incitament. Polisyrket är ett väldigt farligt yrke. Att göra det säkrare kan vara en möjlighet att göra det mer attraktivt. Det finns säkert många förslag som de som håller på med det politikområdet kan utveckla vidare. Det är klart att vi kan ha ett batteri av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Men det som vi diskuterar handlar just om att man i praktiken behöver gymnasiekompetens för att komma ut på arbetsmarknaden. Det är det som är problemet för den grupp som studiestartsstödet väldigt pricksäkert riktas till. Att stärka svaga elever genom hela utbildningssystemet genom alltifrån läsa-skriva-räkna-garantin och Läslyftet tidigt i förskolan till att ingen ska halka efter tror jag är ett viktigt sätt att stärka individer så att de kommer ut på arbetsmarknaden. 78 (M) replik: Tack, , för svaren! Ett vanligt politikertrick är annars att tala om en annan fråga än den som ställdes. Men fick jag faktiskt lite svar på hur även polisyrket och inte bara lärarnas yrke skulle kunna göras attraktivt. Det är i alla fall positivt att det finns lite förslag här. har MP suttit i regeringen och har fortfarande egentligen inga konkreta förslag på hur man ska få ned arbetslösheten. nämner flera förslag som han tycker kunde vara bra, men de har tydligen inte gett den effekt som vi hade önskat eftersom arbetslösheten inte har minskat. Trots allt är ju målet med både studiestartsstöd och studiemedel att man ska kunna studera och sedan kunna få ett arbete; det är det som är tanken med det hela. Men det har ju inte räckt, så min fråga står kvar: Vad finns det mer för lösningar? Jag tror nämligen inte att studiestartsstödet är den enda lösningen, som den tydligt verkar vara för MP. 79 (MP) replik: Tack, , för uppföljningen av frågan! Det är klart att vi skulle kunna ha ett samtal i arbetsmarknadsutskottet om arbetsmarknadspolitiska åtgärder, men det kanske inte är det som vi ska ha på det här utgiftsområdet. Jag tycker att vi ska stärka hela utbildningssystemet, som jag var inne på tidigare, även när det gäller barn i tidiga åldrar. Barn som kommer från studieovana miljöer är en överrepresenterad grupp bland dem som väljer att inte plugga vidare. Då gäller det att stärka de barnen tidigt, redan i förskolan. När det gäller barn som kommer från en hemmiljö där man inte läser handlar det om att stärka förskollärarna genom Läslyftet för förskollärare, så att barnen får in läsning, och att följa eleverna hela utbildningssystemet. Det tycker jag är ett bra svar i den här debatten. 80 (SD) replik: och förstår inte riktigt poängen med att vi vill höja studiebidraget med för dem som utbildar sig till yrken i de branscher som har störst brist på personal. Om studiebidraget skulle höjas beräknas den årliga kostnaden till . har konstaterat att ett höjt studiebidrag sannolikt skulle locka fler studenter till dessa utbildningar. Arbetskraftsbarometern visar att arbetsgivare fortsätter att ha svårigheter att rekrytera personal med rätt utbildning. Det råder brist på nyutexaminerade arbetssökande i 40 av de 72 utbildningsgrupper som de har undersökt. Enligt utredningstjänsten svarar av arbetsgivarna att det råder brist på nyutexaminerade från 29 av utbildningarna. Totalt antal utfärdade examensbevis var 77 993. Antalet examensbevis som togs ut avseende de 29 utbildningar till yrken vilka eller mer av arbetsgivarna svarar att det råder brist inom var drygt 20 000. Min fråga till är: Varför vill och satsa på folkhögskolan, som inte nödvändigtvis leder till arbete och inte leder till betyg, i stället för ett höjt studiebidrag som just leder till arbete? 81 (MP) replik: Folkhögskolan är en äldre institution än studiemedelssystemet. Den har funnits och har varit väldigt bra. Folkhögskolan är typiskt nordisk i sin utformning och har fungerat mycket bra för bildning och förkovran på många olika sätt. Det är en verksamhet som fungerar bra och där man lär sig tillsammans. Syftet kanske inte alltid har varit att få in folk på arbetsmarknaden. Det behöver inte alltid vara syftet med bildning. Det kan finnas andra viktiga syften att fylla. Jag skulle vilja komma tillbaka till det som ledamoten inledde med om de tio bristyrken som har identifierats. Men det är ju en lista som är tillfällig och ett väldigt ryckigt system. Listan kan förändras . Men vi vet ju att är det stor brist på akademiker överlag. Och arbetsmarknaden är väldigt föränderlig. Vad är ett yrke ? Arbetsmarknaden är så pass föränderlig – det kommer nya yrken och titlar – att det är svårt att förutse vad som kommer att vara ett bristyrke . Och vad är egentligen ett yrke? Det var därför jag tog upp exemplet genusvetenskap, som är en efterfrågad kunskap i näringslivet, NGO:er och offentlig sektor. Man kanske inte anställs just som genusvetare utan som utredare eller något annat. Men den kunskapen behövs. 82 (SD) replik: får det att låta som att det är som har tagit fram denna lista. Det är det såklart inte. Det är bland andra som ser trender och kan göra en prognos framåt så att det inte kommer som en överraskning. Ja, det är ett levande dokument; det är lite grann det som är poängen. Genom att göra insatser nu åtgärdar vi förhoppningsvis bristen inom dessa tio branscher. Nästa gång är det nya bristbranscher. Genom att ha ett levande dokument åtgärdar vi bristerna löpande, och till slut är det förhoppningsvis inget problem alls. Det finns enkla jobb i , och företagare skriker efter arbetskraft. Jag nämnde exemplet med där man har ett stort behov av personer som kan rensa fisk, och det behöver man ingen utbildning för. Vi har för höga bidrag. finns det en negativ attityd till enkla jobb. Om vi på riktigt vill göra skillnad i samhället behöver attityden till enkla jobb förändras. Varför tycker att det är viktigare att ge bidrag än att folk faktiskt får jobb? Vad ska vi göra för att förbättra attityden till enkla jobb? 83 (MP) replik: Jag förstår att det är någon annan än som har tagit fram denna lista. Men det är ändå ett politiskt beslut att listan ska gälla. Man hamnar ett halvt steg efter i utvecklingen när man ger extra stöd till de utbildningar som finns på listan , för när dessa personer har utexaminerats är det en helt ny lista som gäller. Precis som var inne på är listan ju föränderlig. Det är alltså ett konstigt sätt att åtgärda ett problem. Jag har ingen negativ attityd till så kallade enkla jobb. Jag tror att samhället är fullt av enkla jobb, men för en permanent ingång i yrkeslivet krävs gymnasieexamen. 84 Statsrådet (S): Att få ta del av bildning och klara en utbildning har ett egenvärde. Att få ett jobb, kunna försörja sig och bygga ett liv runt sitt jobb har också ett samhällsvärde. var det fler nya högskolestudenter . kom siffrorna som visar att antalet studenter för våren också är rekordmånga. För mig som högskoleminister och ansvarig för studiemedel är det ett utmärkt besked. får många chansen att växa med bildning och utbildning. Den svenska modellen med generösa studiemedel i kombination med avgiftsfria studier lägger en god grund för vår kunskapsnation. Det möjliggör för människor med olika ekonomisk bakgrund att utbilda sig. För mig är detta ideologiskt viktigt. För att förbättra förutsättningarna för studier höjde första regering studiebidraget med . räknas studiemedlet upp med prisbasbeloppet och höjs ytterligare något . Studiemedlen fortsätter att möjliggöra studier och vidareutbildning. Det är bra för individer, och det är bra för att bygga samhället starkare. Vårt land ska konkurrera med kunskap och kompetens. Det är rätt väg framåt, inte minst när arbetsmarknaden förändras så snabbt som den gör . Efterfrågan på människors kompetens ökar, och ska vara en ledande kunskapsnation. En förutsättning för det är ett generöst och stabilt studiemedelssystem. Vi har gått från att ha ganska elitistiska universitet till att ha högre utbildning i hela landet. hade vi ungefär 17 000 studenter. är det över 400 000 studenter. Det är en viktig och bra utveckling och en stark kompetensgrund. Dagens snabba utveckling kräver nya kunskaper. Utbildning kan därför inte bara förläggas som barn, ungdom och ung vuxen. Lärandet behöver vara en livslång process där perioder av yrkesarbete växlas med studieperioder. Ett livslångt lärande, ett längre arbetsliv och högre pensionsåldrar ställer krav på väl fungerande studiestöd. Därför presenterar regeringen nu nya möjligheter att vidareutbilda sig eller omskola sig högre upp i åldrarna. Det ska ges mer generösa villkor för detta inom studiemedelssystemet. Den övre gränsen för rätt till studiemedel höjs med , från 56 till . Därutöver planerar vi att öka antalet veckor, för är det svårt för människor som är mitt i livet och redan förbrukat sina studiemedelsveckor att få ytterligare veckor för att ställa om eller vidareutbilda sig. föreslås extra veckor till dem som är . Det behövs inte heller längre någon koppling till tidigare studier, och det kommer inte längre att krävas en period av arbetslöshet emellan. Finns det en utbildning och en arbetsmarknad ges det nu nya vägar till studier.