prot · H60952 · 2019-02-13 00:00:00 — Det är viktigt att vi betonar demokratin och såväl rättssäkerheten som kampen för mediefrihet. Därför är det bra att vi uttalar namnen. De ska aldrig falla i glömska. För det andra vill jag, när det gäller kärnvapenarbetet, i all ödmjukhet påminna om det arbete som skedde under alliansåren, inte minst på det spår som jag uppfattar att utrikesministern själv nu öppnade, nämligen NPT, icke-spridningsavtalet. Det är viktigt att vi försöker slå vakt om ordningar som har visat sig vara hyggligt framgångsrika, som har stor uppbackning av flera stater och som, inte minst, involverar kärnvapenländerna själva. Som jag uppfattade replikskiftet här tidigare, att man distanserade sig bort från kärnvapenförbudet och mot det tyska erbjudandet och att man ska delta i säkerhetsrådsarbetet , är detta steg i rätt riktning. Det som ibland är ett problem, herr talman, för socialdemokrater när vi diskuterar utrikespolitik är att de blir så förnärmade när andra har synpunkter och åsikter. Jag försökte lite vänligt påpeka att det är bra om man ibland tonar ned den egna självbilden och inte helt automatiskt avfärdar de andra. Det är naturligtvis en retorisk figur som jag använder när jag säger: Kom hem, kom i balans och kom till insikt. Men det finns också ett par påpekanden som jag hoppas att utrikesministern kanske tar till sitt hjärta med något större ödmjukhet. 30 Utrikesminister (S) replik: Vi väljer alltid i utrikespolitiska deklarationer hur vi ska göra. Ska vi nämna namn, och ska vi då bara nämna ett namn, två namn eller ska vi nämna namnen på alla dem som vi faktiskt försöker hjälpa? Detta är alltid en balansgång, och man kan välja det ena eller det andra. Det har gjorts på lite olika sätt. Men jag valde att beskriva hur vi arbetar oförtröttligt för alla de personer som faktiskt sitter fängslade eller på olika sätt behöver vårt konsulära stöd. Jag är inte alls förnärmad. Jag bad egentligen bara om några exempel, eftersom det alltid är lätt att klanka på någon annan. Men var är de egna förslagen om hur vi ska flytta fram positionerna på dessa områden? Jag tycker att det är svårt att anklaga någon för att faktiskt vilja följa en tydlig linje eller lansera någonting, som vi har gjort med en feministisk utrikespolitik och som faktiskt är någonting som sticker ut. Det är att leda vägen i världen. Jag ångrar ingenting av det. Jag tycker att vi ska fortsätta att synas. 31 HANS (M) replik: Jag vill ge ett stort tack. är utrikesministern väl medveten om att vi också försöker ge ett bidrag till den svenska säkerhetspolitiska debatten med vårt engagemang för ett svenskt Natomedlemskap. Det menar vi medverkar till ökad säkerhet. Sedan avfärdas det från socialdemokratiskt håll. Men det fråntar inte oss rätten att mena att detta faktiskt medverkar till ökad säkerhet. Det menar jag är på fullt allvar. Jag menar också att det bidrag som vi har gett, och som jag inte nödvändigtvis tycker är alltför konfliktsökande, är betonandet av den norra flanken som en del av vår naturliga familj. , , , , och är det självklara rummet som vi ska agera utifrån. Rätt hanterat tror jag inte att det behöver vara alltför stora skillnader om detta. Men jag vill ändå påpeka, herr talman, att vi bidrar konstruktivt i en säkerhetsdebatt genom att vara en tydlig röst för ett svenskt Natomedlemskap. Vi bidrar också konstruktivt genom att betona som vår naturliga arena för utrikes- och säkerhetspolitik. 32 (V) replik: Jag applåderar och uppskattar tydlighet om och . Jag tycker att utrikesministern var lite för otydlig, och jag är glad att hon rättade till det i det senaste replikskiftet. En annan sak som tog upp i sitt anförande var hans oro för populism. installerades högerpopulisten som president. Bolsonaros regering har fler militärer som ministrar än den regering som landet hade under militärstyret efter kuppen . Två av 22 ministrar är kvinnor, och en av hans söner har anslutit sig till . Dessutom har Bolsonaro hunnit legalisera vapeninnehav, öppna upp för exploatering av skyddade områden i regnskogarna i och flytta i till . Han har avsagt sig värdskap för . Man kan säga att han kort och gott är en klimatskeptiker. I motionen Frihet, fred och utveckling i världen skriver och : ”EU behöver också fördjupa sitt samarbete med länder som – – –.” Detta slog fast efter att Bolsonaro valts till president och efter att han ställde in klimattoppmötet. Ändå är ett av de områden som särskilt pekar ut som det som de vill samarbeta om just klimatet. Den självklara frågan blir därför: Varför vill samarbeta mer med en högerpopulist, och varför vill samarbeta om klimatfrågan med en klimatskeptiker? 33 HANS (M) replik: Den provkarta på den politik som nya president står för, som redogjorde för, är direkt ohälsosam. Det tror jag att de flesta i kammaren håller med om. På den punkten är jag kanske lite mer traditionalist, lite grann som utrikesminister . Ska man ha en fungerande diplomati och en fungerande utrikespolitik måste man ibland även tala och samverka med länder och regimer vars åsikter man inte delar. Vi kan inte helt komma ifrån att är ett betydande land i . Om vi dessutom ser tillbaka på deras historia har de också haft en del turbulens tidigare, om jag uttrycker mig på det sättet. Jag tror att den förre presidenten sitter inspärrad i fängelse. Om vi tittar på historia finns det onekligen mycket att anmärka på. Men vi kan inte komma ifrån att är ett betydande land och att det finns all anledning för oss att ha ett diplomatiskt utbyte med landet. Jag utgår dessutom ifrån att om man till exempel arbetar inom klimatområdet finns det skäl att driva fram de svenska positionerna. De är väldigt långt från dem som redogjorde för är Bolsonaros. 34 (V) replik: Jag tycker att den oro som uttrycker för högerpopulismen ekar ganska tom om han sedan i nästa steg vill samarbeta med en högerpopulist. Ett av Bolsonaros mest kända tecken är att han imiterar ett automatvapen när han ofta talar om sina politiska motståndare. var det land som exporterade mest vapen till. Det svensk-brasilianska kontraktet om stridsflygplanet knyter och regeringar till varandra för ett ömsesidigt beroende. Man har varit mycket aktiv för att få igenom denna affär och hjälpt med det. Man har gått i god för hela som har fått i lån för att kunna ha råd att köpa JAS-planen och även vapen från och . Riskerna är nu stora att svenska vapen används för att kränka mänskliga rättigheter och skapa ett instabilt . Frågan är, , varför vi ska exportera mer vapen till högerpopulister. 35 HANS (M) replik: Vi har ett regelverk för detta. Dessutom har vi ändrat regelverket i närtid, det vill säga . Vi har alltså mycket klara regler, inklusive ett demokratikriterium, för export av krigsmateriel. Mig veterligen är den affär som är gjord med godkänd, och jag har ingen annan uppgift än att den skulle fortsätta. Med det svenska regelverk som vi har innebär det att man gör en helhetsbedömning mellan vad som är svenska intressen och demokratikriteriet. Däremot, och det tycker jag hedrar , är det som han beskriver ändå en gradvis försämring av tillståndet i . Det finns all anledning att med stor uppmärksamhet följa den. 36 (L) replik: , , , , , , , , samt är länder som har en sak gemensamt. har gjort sin frihetsrankningsrapport har samtliga dessa länder mer frihet än vad har. är det första EU-landet att inte längre kategoriseras som fritt, eller som själv uttrycker det: Den liberala demokratins tid är över. Och så är fallet, i alla fall i . Det som är ett bekymmer är att styrande ingår i partigruppen , där både och ingår, och man lägger fram en gemensam kandidat till kommissionsordförande. Jag är väl medveten om att ogillar händelseutvecklingen i lika mycket som jag gör samt att flera företrädare för – – tydligt har markerat sitt missnöje med EPP:s behandling av det ungerska partiet. Men det är högst problematiskt att ett parti som har kampen mot liberal demokrati som främsta rättesnöre tillåts vara med i och partigrupp i . Bland annat svenska Fria moderata studentförbundet har motionerat om att utesluta Fidesz ur EPP. Jag skulle därför vilja fråga följande: Är du beredd att stödja Fria moderata studentförbundet och agera för att Fidesz ska uteslutas ur EPP? 37 HANS (M) replik: Det är nya tider – det är inte alltid liberaler begär replik på en. Jag uppskattar dock den nya scen som har intagits här i kammaren. Jag säger lite grann som jag sa i replikskiftet med utrikesministern: Den som har en partigrupp helt utan skuld kastar första stenen. Det finns samarbetspartier även till som inte har den absolut bästa historien bakom sig, till exempel i . står jag inte här för att någon ska kasta en sten så att jag kan ta upp en annan och kasta tillbaka, utan jag tror att vi alla har anledning att fundera igenom utvecklingen i en del europeiska länder. är ett sådant land – jag delar den bilden – men som jag lyfte fram kan vi se liknande utvecklingar i , och . Det är alltså ingen hemlighet att det pågår en diskussion om partifamiljer, även om den än så länge är rätt intern. Jag tror att vi efter Europavalet möjligtvis kommer att få se förändringar – inte bara i den grupp som mitt parti hör till, EPP, utan även i den grupp som hör till, nämligen Aldegruppen. Det har tagits fram en så kallad spetskandidat för . Jag röstade och verkade aktivt för den finska kandidaten . Jag tror att han hade varit en alldeles utmärkt person för jobbet att som kommissionsordförande samla . 38 (L) replik: Inför Europaparlamentsvalet, som äger rum senare , tycker jag att det är viktigt att partierna här klargör sina principiella ställningstaganden kring och synpunkter på viktiga frågor. Jag begärde replik på utrikesministern tidigare, och det handlade också om . Jag kan känna att det är rimligt att göra detsamma med Moderata samlingspartiet för att få lite klargöranden. Det är mycket riktigt så att det finns bekymmer med partier i alla partigrupper i , och det pågår nu en process inom där man ska reda ut exakt vad som pågår i det rumänska parti som är med. Men oavsett bekymren i och de historierna, även om utmaningarna där är stora, har landets regering inte klargjort att man ser den liberala demokratin som det största hotet eller det man framför allt vill bekämpa. Så är ju fallet i . Frågan blir därför ändå: Kommer att agera för att Fidesz utesluts ur ? 39 HANS (M) replik: Precis som konstaterade tror jag att vi alla, inte minst svenska partier verksamma i de europeiska partigrupperna, har en del att göra. Det handlar både om att slåss för våra positioner och om att markera gentemot andra partier. När det sedan gäller kampen mot liberal demokrati kan man uttrycka den retoriskt, vilket är allvarligt. Men man kan också göra det i handling, genom att på olika sätt försöka införa regelverk som skulle tolerera eller acceptera en rätt utbredd korruption. Jag skulle vilja säga att man då verkar i en anda som i grunden går rätt mycket emot den liberala demokratin. För mig är liberal demokrati nämligen rättsstat, mediefrihet, kampen mot korruption och fungerande, starka institutioner. Jag tror alltså att vi här i kammaren kan förenas i kampen för och uppslutningen bakom den liberala demokratin, herr talman – både i ord och i handling. 40 (MP) replik: Den feministiska utrikespolitiken var en stor framgång under den förra mandatperioden. I våra utrikespolitiska relationer och där vi kan trycka på har regeringen tydligt lyft fram att kvinnors fri- och rättigheter behöver vara en av de centrala punkterna. ser vi tyvärr inte bara att det går ganska långsamt framåt för kvinnors rättigheter, utan vi ser även en tillbakagång. Kvinnors fri- och rättigheter och kvinnors rätt till den egna kroppen går faktiskt tillbaka och hotas än mer . säger nej till den feministiska utrikespolitiken. Jag skulle därför helt enkelt vilja fråga vad det är tycker är så provocerande med att stå upp för kvinnors rättigheter och med att se kvinnors rättigheter som mänskliga rättigheter. 41 HANS (M) replik: Jag har faktiskt funderat rätt mycket på detta. Jag tror att skälet till att många av oss har reagerat är själva orden, för det finns något plakatpolitiskt över dem – och även något rätt självberömmande. Jag kommer ihåg att det vid den allmänpolitiska debatten för sedan var en ung, nybliven socialdemokrat – – som höll sitt jungfruanförande. Det var ett mycket bra jungfruanförande, där hon utvecklade den feministiska utrikespolitiken. Jag berömde henne för hennes inlägg, inte så mycket på grund av de retoriska formuleringarna utan på grund av innehållet. Det där tror jag att vi ska tänka på ibland, det vill säga att det som regeringen ger uttryck för i grunden inte är några extraordinära hållningar. Det är i stället rätt normalt svenskt sunt förnuft. Ju längre bort från man kommer desto mer märker man att den svenska hållningen när det gäller jämställdhet och när det gäller att använda sig av hela befolkningen i stället för röner respekt och uppmärksamhet. Det tycker jag att vi ska vara stolta över. Sedan kan vi diskutera vilken typ av marknadsföringsslogan vi ska ha, och jag tycker kanske att det är bättre att ha någonting modernt än någonting som har mer av plakatpolitik över sig. Att står upp för kvinnors rättigheter, att står upp för jämställdhet och att står upp för att vi ska använda oss av hela samhället är dock inte block- eller partiskiljande. Det är inte socialdemokratiskt eller miljöpartistiskt, utan det är väldigt mycket ett tryggt, svenskt värde som jag tror att de flesta partier ansluter sig till – med eller utan den formulering som regeringen har valt att använda. 42 (MP) replik: Det gläder mig naturligtvis att vi är eniga om dessa rättigheter och att arbetet för mer jämställdhet i världen är gemensamt. Om vi behöver ett modernt uttryck och om ”en feministisk utrikespolitik” inte lever upp till det ser jag fram emot ett annat kraftfullt förslag som vi i så fall kanske kan enas om. Faktum kvarstår nämligen att sedan vi lanserade detta och gick ut på bred front är det, precis som utrikesministern tidigare sa i talarstolen, flera länder som följer efter. Vi ser också att utrikespolitik har mycket större fokus på kvinnor och kvinnors rättigheter än vad den hade tidigare. Även om man tycker att det är sunt förnuft att se till att använda hela sin befolknings kompetens och kunskap samt se till att deras rättigheter tillgodoses är det ju inte fallet i världen. Vi vet också att ord spelar roll, och när man understryker vad som är viktigast blir det fokus på det. Man blir en ledare, och fler följer efter. Jag ser fram emot att även kan följa oss på den vägen. 43 HANS (M) replik: Det är inte så att följer någon annan. Det jag verkligen vill understryka är att det handlar om grundläggande svenska värden, och det tycker jag borde prägla vår utrikes- och säkerhetspolitik i större utsträckning. När det gäller definitionen handlar det om att fundera igenom vad som är de svenska intressena. Vilka är de svenska värdena? Det är det som borde utgöra fundamentet för vår politik. Jag är helt enig om att jämställdhet och att använda sig av hela samhället är ett oerhört viktigt och centralt svenskt värde, men det finns även andra centrala värden och intressen. Med tanke på att det här är det sista replikskiftet med anledning av mitt anförande, herr talman, vill jag ändå påminna regeringssidan om just detta att det ska sammanfattas i: Kom hem, kom i balans och kom till insikt! 44 (SD): Den globala utvecklingen är tyvärr ganska dyster . Hårdför islamism sprider sig, och vi ser spridningen av sharia även i . Vi ser att allt fler länder väljer en auktoritär riktning och att intar en alltmer betydande roll globalt. Vi ser hur den fria världen ofta viker sig när svaga grupper behöver vårt stöd. I dessa tider är det värt att står upp för frihandel, för nära samverkan med andra länder och för våra principer, som grundar sig i våra självklara rättigheter. Vi får aldrig acceptera statssanktionerat förtryck eller att stater som och bryter mot internationell rätt. Vi ska vara en global aktör att räkna med. ser vi tyvärr flera oroande trender, vilket även har uppmärksammats här i . under den impopuläre presidenten och under en socialistregim har befolkning fått nog. Folket, som under större delen av Maduros styre har styrts med dekret, har levt under enorma ekonomiska svårigheter och omfattande statligt sanktionerade övergrepp. Demonstranter har skadats och till och med dödats. som flera länder valde att erkänna oppositionsledaren var den förhållandevis tyst. Trots att Maduro knappast kan betraktas som en konstitutionellt legitim president valde svenska EU-parlamentariker från S, MP och V att rösta emot förslaget om att erkänna den valda oppositionsledaren. Först efter att EU erkände Guaidó yttrades ett blygsamt stöd från den . uppmärksammades den statssanktionerade jakten på homosexuella i . Detta är ett land som fick i bistånd, vilket motsvarar av landets bni. är den enskilt största mottagaren av svenskt bilateralt bistånd. har den valt att frysa biståndet till efter att man uppmärksammat korruption och andra oegentligheter, men tycker regeringen tydligen att det är fullt legitimt att fortsätta med ett generöst stöd till ett land som aktivt förtrycker sexuella minoriteter. Även erhåller enorma biståndsbelopp, trots att det tydligt och länge uppenbarats hur det genomkorrupta PLO aktivt betalar ut löner till terrorister och indoktrinerar barn och andra med antisemitism. Man namnger skolor och annat efter terrorister och uppmuntrar människor att bli martyrer. Även här är regeringen passiv, trots att detta uppenbarligen både försvårar fredsprocessen och späder på extremism. Efter att svenska på dansk begäran stoppat iransk säkerhetstjänst från att utföra ett planerat mord i valde den danska regeringen att snabbt vidta åtgärder, exempelvis att kalla hem sin ambassadör. fick ett tydligt stöd från och från . Inte helt oväntat var det dock förhållandevis tyst från , trots vetskapen om att säkerhetstjänst inte tvekar att utföra mord och terror i , främst riktat mot exiliranier, och att man har varit ett hot mot vår del av världen . Listan över saker som skett i samband med vilka den agerat långsamt eller inte agerat alls kan göras mycket längre. Utrikespolitiken handlar om olika former av utveckling och om medmänsklighet. Den handlar om internationell handel, om miljöfrämjande samarbeten, om främjande av demokrati och stabilitet och om att skapa och bevara grundläggande mänskliga fri- och rättigheter. Utrikespolitiken är, kort sagt, väldigt viktig, varför denna utrikespolitiska debatt har mycket hög status i . har den svenska debatten i stor utsträckning dominerats av nyheter om januariöverenskommelsen. I denna överenskommelse var det glest med reformer rörande till exempel äldreomsorgen, sjukvården och rättsväsendet, och detta är väldigt allvarligt. Kanske än mer förvånande berörde endast en enda punkt det utrikespolitiska området. S, MP, C och L vill att lägger av bni på bistånd. Ni hörde rätt: Enprocentsmålet och plakatpolitiken är det viktigaste för dessa partier. Vart pengarna går är mindre viktigt för S, MP, L och C. Det viktigaste för dessa partier är att tillräckligt mycket pengar skickas ut ur till andra länder. I denna enstaka punkt som rör utrikespolitiken finns det faktiskt ett tillägg; det ska erkännas. Man avser att särskilt verka för ett stärkt fokus på demokratibistånd. Jag har stor respekt för att man önskar skynda på demokratiseringen i världen, inte minst när vi ser hur land efter land nu går i en alltmer antidemokratisk riktning. Dock är även detta ett exempel på hur man har börjat i helt fel ände. Kopplingen mellan bistånd och demokrati är nämligen mycket omdiskuterad och komplex. Tydlig forskning visar att demokratibistånd är förhållandevis ineffektivt för att nå en demokratisk samhällsutveckling. Den väl citerade forskaren från har uttryckt att sambandet mellan bistånd och demokrati är svagt och att det i stället är tydligt att många andra faktorer, såsom utbildning, hälsa, utveckling – inte minst ekonomisk utveckling – och frånvaron av krig och konflikter, spelar en mycket stor roll för att främja demokrati i ett utvecklingsland. Det är tyvärr just detta som får stå tillbaka när man aktivt verkar för ineffektiva åtgärder. Utan läskunnighet, bildning, säkerhet och dylikt är det oerhört svårt att öka demokratin. Jag har tidigare talat om hur viktig utrikespolitiken är, och jag har – kanske lite naivt – trott att detta är en syn som delas av samtliga svenska riksdagspartier. Men tack vare januariöverenskommelsen ser vi svart på vitt att alla uppenbarligen inte tycker att utrikespolitiken är särskilt viktig, trots att vi mycket väl vet att det är regeringen som så att säga äger utrikespolitiken och att riksdagsmajoriteten har ett väldigt begränsat utrymme. C och L har här visat att de helt lämnar walkover till S och MP på det utrikespolitiska området och fullt ut accepterar att dessa partier erbjuds full kontroll över utrikespolitik. Jag tycker att det är pinsamt. I detta anförande instämde i , och (alla SD). 45 HANS (M) replik: är det oppositionsledaren dödades, bokstavligt talat i skuggan av Kreml – ett oerhört avskyvärt dåd. Det kastar ljus över den utveckling vi ser i med demokratiinskränkningar och i form av det hot som man utgör mot andra länder. Därför skulle jag vilja ställa en väldigt öppen fråga: Vad är dagskursen på Rysslandspolitik? Vad har man för inställning ? Jag säger detta eftersom det har gjorts lite olika uttalanden. Det har dessutom gjorts lite olika resor – er tidigare försvarspolitiska talesperson dök plötsligt upp på en konferens i , där man från Putinkretsen försökte samla ett antal likasinnade. slutade ju den försvarspolitiska talespersonen utanför ert parti; det ska jag vara helt ärlig med. Han hamnade i en alternativ rörelse. Skulle det vara möjligt för att på de som ges till förfogande utveckla Rysslandspolitik sådan den är ? 46 (SD) replik: Tack, , för frågan! Vi är väldigt tydliga i vår Rysslandspolitik. Vi har en stor motion om där vi förespråkar ökade sanktioner, just på grund av att vi ser med oro på utvecklingen i och har gjort det . Bland annat har min partikollega skrivit på sin blogg om hur han varnade för den utveckling vi såg när han författade det första försvarspolitiska programmet för . Inte minst avsåg detta den militära nedrustningen i . Detta var en nedrustning som tyvärr bidrog till på ett väldigt omfattande sätt. Jag skulle till och med vilja välkomna att göra gemensam sak med när det gäller exempelvis införande av Magnitskijlagstiftningen, som är någonting som vi också har motionerat om här i . Vår syn på är tydlig. Vi är väldigt kritiska till den auktoritära, antidemokratiska riktning som vi ser landet gå i. Vi har fördömt det förtryck som utövas i och av i andra länder och tycker att det är fullkomligt oacceptabelt att de inkräktar på och bryter mot internationell rätt genom intåg på exempelvis och tidigare i och andra områden. 47 HANS (M) replik: Jag kanske inte fullt ut ska recensera linje, men jag tror ändå att den för den breda allmänheten framstår som betydligt mer otydlig än det nu redogjorde för. Det har ju förekommit en del mystisk reseverksamhet, inte nödvändigtvis bara till – det finns ju andra länder där har ett betydande intresse, till exempel i . Det är ändå bra att ger uttryck för den oro som utgör skäl för. Jag menar dessutom att det som Försvarsberedningen kom fram till i sin delrapport som jag hänvisade till i mitt anförande, nämligen att man inte kan utesluta en konflikt i vårt närområde, måste leda till ett antal operativa slutsatser. Fortsatt förstärkning av det svenska försvaret är en av dem. Jag menar, till skillnad från , att vi också skulle få ökad säkerhet och kunna säkra freden i vårt närområde genom ett Natomedlemskap. Min Rysslandssyn leder till ett antal operativa slutsatser som saknar. 48 (SD) replik: