prot · H60961 · 2019-03-07 00:00:00 — 14 Näringsminister (S): Jag tackar för en väldigt viktig fråga. Människors trygghet är oerhört central i ett samhälle. Det kanske är en av de absolut viktigaste kärnuppgifterna för det gemensamma och för rättsväsendet. Det är mot den bakgrunden som nuvarande regering liksom den förra regeringen har ett sådant fokus på att skärpa straff. Vi skärpte ett trettiotal straff förra mandatperioden. Men det räcker inte med skärpta straff. Man måste också se till att fånga in bovarna och se till att de hamnar inför rätta. Det är mot den bakgrunden vi både stärker och avser att fortsätta stärka polisväsen med mera. Det tillkännagivande som talar om bereds i . Vi kommer naturligtvis att återkomma med detta när det är klart. 15 (SD): Jag välkomnar att regeringen nu äntligen tar tag i det här och att skärpningen är på gång, men med tanke på den otrygghet som kvinnor känner är det ändå märkligt att det har tagit så pass . När kan vi förvänta oss att detta träder i kraft? 16 Näringsminister (S): Människors trygghet, inte minst kvinnors trygghet, är central för oss. Det är mot den bakgrunden vi har skärpt straff och stärkt polisväsendets och rättsväsendets resurser och kommer att fortsätta göra det. Vi ska anställa 10 000 fler inom polisväsendet för att se till att det här beivras. När kommer då detta? Det kommer när det är ordentligt berett. Jag tror att det är viktigt att man gör det här ordentligt och ser till att det är en lag som går att följa. 17 PER ÅSLING (C): Jag vill vända mig till statsrådet . Min frågeställning är: Vad gör regeringen för att öka överföringskapaciteten för el? Vad är på gång, och vad kan vi ytterligare se inom planeringsområdet? Jag ställer frågan utifrån att det finns starka samhällsekonomiska och kommersiella intressen i att elnätet byggs ut och förstärks. Det är en mycket stark tillväxt på den förnybara elproduktionssidan . Vindkraften håller på att segla upp som den största produktionsgrenen. Men det finns stora geografiska diskrepanser mellan var produktion och konsumtion sker. Det är därför viktigt att vi får till stånd ett system som ökar kapaciteten. Där kommer givetvis att vara en huvudaktör. 18 Statsrådet (S): Först vill jag tacka Per Åsling för frågan. Detta är naturligtvis helt riktigt. Det är avgörande att vi kan öka överföringskapaciteten från norr till söder för att vi ska kunna ha ett effektivt elnät. Bland de främsta åtgärder vi ser framför oss för att förkorta tiden för att gå från planering till byggande finns den koncessionsutredning som nu leder och som ska lämna sitt betänkande till regeringen. Vi planerar också att, i linje med den energiöverenskommelse vi gjort, avskaffa anslutningsavgiften för havsbaserad vindkraft för att på så sätt se till att vi ökar produktionskapaciteten i de delar av landet där vi har högst konsumtion. Det är viktigt att vi klarar att korta tiden mellan planerad utbyggnad av ledningar och den tid som vi kommer i produktion. kan det ta så som 10–. 19 PER ÅSLING (C): Jag tackar statsrådet för svaret. Just med bäring på och dess roll gjorde en översyn. Man kom med en rapport som sedermera behandlades i näringsutskottet. Här i kammaren gjordes ett tillkännagivande. Pointen där var att det är viktigt att en fristående aktör är med och gör de samhällsekonomiska bedömningarna i samband med utbyggnad av nät. 20 Statsrådet (S): Det stämmer, precis som Per Åsling sa. Jag har stor förståelse för att man vill öka den samhällsekonomiska effektiviteten när man gör så stora samhällsinvesteringar som kraftöverföring handlar om. är jag lite orolig för att om vi tillför nya organ som ska pröva det är risken att vi också får en förlängning av den tid det tar från idé till produktion. Därför måste vi noga överväga om det går att stärka den samhällsekonomiska effektiviteten och förkorta produktions- och byggtiden. Tillgången till likvärdig cancerbehandling 21 (V): Min fråga går till statsrådet . I väntan på klartecken att ge specifik immunterapi med en checkpointhämmare vid flera cancerformer skickar den offentliga sjukvården svårt sjuka patienter till Aleris Christinakliniken i . Men det handlar bara om patienter som kan betala . De får en specialistvård på inrådan från sin hemortsklinik. Det offentliga anses inte kunna betala för vården . Men på EU–nivå är behandlingen godkänd. Det öppnar för privat finansiering och behandling som är fallet just vid Christinakliniken. Det är därmed den egna plånboken som avgör tillgången på behandling. Med anledning av det vill jag fråga socialminister följande. Hur avser ministern att verka för att tillgången till jämlik och likvärdig cancerbehandling i samtliga regioner säkerställs och inte avgörs av patienters privatekonomi? 22 Socialminister (S): Tack, , för frågan! Hälso- och sjukvård i ska vi finansiera gemensamt, och vi ska ta del av den efter behov. Man ska känna sig trygg med att man får den vård man behöver. Exemplet som beskriver är inte så vi vill se svensk sjukvård utvecklas. Eftersom det är specifikt cancerfrågan som belyses finns det skäl att påtala att svensk cancersjukvård ändå är ett föredöme. Vi är naturligtvis inspirerade av länderna runt omkring oss. Vi är inte först i allt det vi gör. Men det finns verkligen anledning att låta cancersjukvården vara en modell för övrig sjukvård med regionala cancercenter och standardiserade vårdförlopp. Forskningen gör framsteg. Vi vet att överlevnaden successivt ökar. Människor lever med kronisk cancer och så vidare. I grund och botten är svensk cancersjukvård ändå någonting att vara väldigt stolt över. Men vi kan göra mer, även om exemplet som nämner inte ska finnas. 23 (V): Vi har en fantastisk cancervård i . Det håller jag verkligen med om. Men vi ser också att ojämlikheten ökar. När man bestämmer sig för vilken medicin som man ska promota runt om i landstingen tittar Kommuner och Landsting på det. Verksamhetscheferna vid landets onkologkliniker har kommit överens om att inte ge checkpointhämmare förrän det är bestämt av SKL. Det tar en . växer hälsoklyftan mellan fattig och rik. Hur kan vi snabba på processen, helt enkelt? 24 Socialminister (S): Syftet är att vi ska ha en likvärdig cancervård. Regionala cancercenter är ett sätt att öka likvärdigheten. Det gäller att man delar med sig av den kunskap som finns så att vi ligger i fronten och verkligen anammar den bästa tekniken och de bästa metoderna och ser till att det är de man använder runt om i landet. Jag understryker återigen att avsikten inte är att det ska fungera på det sätt som beskriver. Det är just därför vi har regionala cancercenter, en långsiktig strategi och resurser att utveckla både metoder och behandlingar. De resurstillskotten fortsätter för att göra det likvärdigt. Rätten till personlig assistans 25 (KD): Den som har rätt till personlig assistans ska få det. Det sa statsministern när han läste upp regeringsförklaringen här i kammaren . när de historiskt kraftiga nedskärningarna inom assistansen påbörjades av den S-MP-ledda regeringen har närmare 1 700 personer förlorat sin rätt till assistans trots att de har haft personlig assistans och kanske hela livet. Rapporter från myndigheter visar att på grund av rådande rättspraxis får personer med omfattande funktionsnedsättning inte det stöd de behöver för att klara sin vardag. Många människor och familjer för en daglig kamp mot myndigheter för att överleva. Många tillsammans med mig önskar ett förtydligande av vad regeringen menar med att den som har rätt till personlig assistans ska få det. Min fråga till socialministern blir därför: Vilka åtgärder kommer socialministern att vidta för att de som har förlorat sin rätt till assistans trots ett oförändrat behov av samhällets hjälp ska återfå sin rätt? 26 Socialminister (S): Tack, , för frågan! Vi har mötts i talarstolarna , och jag antar att det kommer att bli fler sådana möten. Kunskapen har blivit allt större i samhället om personlig assistans. Det är en väldigt viktig fråga. Den engagerar så många fler än dem som de facto får assistans och deras familjer. Det är någonstans ett bevis på att människor ska känna sig trygga med den välfärd vi har. är väl bekant med att det har skett i så många steg. Det är en gammal lagstiftning. Vi har behov av att förändra den lagstiftningen för att få en annan rättspraxis. Jag är glad att jag har kunnat presentera åtgärder när det gäller just andning och sondmatning. Det var ett av de första besluten som regeringen fattade så fort möjligheten fanns med januariavtalet på plats. Det finns sådant i januariavtalet som är väldigt konkret och tydligt och som jag kan nämna här . Det handlar om egenvård, avsmalnat föräldraansvar och att se över huvudmannaskapsfrågan. 27 (KD): Det är så många människor, barn, vuxna och familjer, vilkas liv trasats sönder och . Trots att de har omfattande behov får de inte den hjälp som de behöver för att leva ett värdigt liv. Lagförslaget om sondmatning är efterlängtat. Men det omfattar endast 50 personer. Vi har en akut situation. Min fråga återstår. Vilka akuta åtgärder kommer socialministern att vidta för att alla de som har förlorar sin assistans ska återfå den rätt som borde vara en självklarhet utifrån intentionen med LSS? 28 Socialminister (S): När det gäller andning och sondmatning nämner att det enbart är 50 personer. Det är de facto alla de personer, och i det här fallet är det barn vi talar om, som har stora behov där andning och sondmatning ska vara en grund för personlig assistans. Det är väldigt viktigt för de grupperna. Jag är väldigt positivt till att vi har haft möjlighet att göra detta. Det är inte okomplicerat hur hela LSS bättre ska svara mot de behov som människor har. 29 (L): Min fråga riktar sig till statsrådet och handlar om IVO:s avgifter och hur de påverkar människors möjligheter att styra sina liv när de behöver hemtjänst, assistans, avlösarservice, ledsagning eller annat stöd. Regeringen har beslutat om så höga avgifter för tillstånden och ändringarna i tillstånden att små eldsjälar nu larmar att det hotar hela deras överlevnad. De går i värsta fall i konkurs. Varje ändring kostar . Det kan till exempel vara att man behöver en ny chef när någon går i pension eller blir långtidssjukskriven. Detta kan bli väldigt dyrköpt inte minst för de människor som verkligen behöver ett gott stöd. Min fråga till statsrådet är: Anser regeringen att för varje liten ändring är befogat? 30 Socialminister (S): Tack, , för frågan! Regeringen har ingen uppfattning om just . Det är däremot viktigt att kan bedriva en verksamhet. Man ska känna sig trygg med att alla de som bedriver en verksamhet inom det så viktiga vård- och omsorgsområdet är seriösa aktörer som klarar av driva verksamhet som lever upp till de kvalitetskrav som vi alla gemensamt ställer. Det är ett uppdrag som har. De har ganska också fått i uppdrag att ge tillstånd till ett flertal olika aktörer som tidigare egentligen bara har kunnat etablera sig och möjligen anmäla att de finns. Det är viktigt att arbetet kan fortsätta, men exakt hur utformar sina avgifter har vi ingen uppfattning om från regeringens sida. 31 (L): Tack, statsrådet , för svaret! Regeringen har ingen uppfattning, säger statsrådet. Men regeringen lovade tidigare att avgifterna skulle kunna differentieras så att de blev lägre för mindre omfattande verksamheter. Ändå betalar både stora och små verksamheter samma avgift, och det är även samma avgift för både stora och små ändringar. Jag tror att detta gör det motigare att skapa någonting bra, och vi har en brist på stöd och valfrihet. Kommer regeringen att noga följa hur avgifterna drabbar utsatta människor? 32 Socialminister (S): Frågan var om regeringen tyckte att var en rimlig avgift. Det har regeringen ingen uppfattning om, men det är klart att vi noga ska följa frågan. Det är av största vikt att tillsynen fungerar väl men förstås också att de som ska ha tillsynen har råd att vara delaktiga i IVO:s verksamhet. Det tycker jag är två utgångspunkter som vi ska ha framöver. Statlig service i hela landet 33 (S): I regeringsförklaringen sa inte bara att hela landet ska leva utan att hela landet också ska växa. De som bor glest måste då ha samma samhällsservice som de som bor tätt. De statliga bolagen måste, sin affärsmässighet till trots, kunna svara upp mot denna ambition. Postnord, till exempel, gick med stora underskott . Så kan det inte få fortsätta. kunde vi i Piteå-Tidningen i en artikelserie läsa om postutdelningen i vissa delar av kommun. Hushåll i södra kommun ska börja få sin post utdelad bara i stället för fem. Invånarna i byn måste antingen flytta sina postlådor så att de hamnar i brevbärarens färdväg från bostaden eller välja att skaffa en postbox i tätorten från bostaden. Vad avser näringsministern att göra för att de statliga bolagen ska svara upp mot regeringens ambition att hela landet ska växa? 34 Näringsminister (S): Tack, , för en bra fråga! De statliga bolagen är ganska många, över 40 stycken. Grunden för de allra flesta av dem är just hela landet. Postnord ska naturligtvis finnas där; det finns lagar och förordningar som reglerar detta. , det största statliga bolaget, har hela sin grund i just vattenkraften. Och vi vet ju var den finns. , ett annat mycket framgångsrikt statligt bolag, finns framför allt i Malmfälten. Jag skulle kunna fortsätta uppräkningen: , , Systembolaget med flera. Det är klart att hela deras förutsättning att växa är just i hela landet. Jag tycker att det därmed är en grundläggande del av affärsmodellen och därigenom också de direktiv som har att bolagen finns i hela landet och att hela landet i och med det också kan växa. 35 (S): Tack så mycket, näringsministern, för svaret! En rimlig samhällsservice på landsbygden är inte bara viktig för dem som bor där utan också för de företag som finns där. Det är till exempel viktigt för företags möjligheter att leva och växa på landsbygden att posten delas ut på lika villkor i hela landet. Hur avser näringsministern att se till att det finns bra förutsättningar för företagande på landsbygden? 36 Näringsminister (S): Vår grundläggande hållning när det gäller de här bolagen, som både är infrastrukturbolag och stora tillgångar för svenska folket, är att vi ska fortsätta att äga och utveckla dem tillsammans. Den stora faran för det som tar upp är de ibland blint ideologiska idéerna om att sälja av och därmed också helt släppa kontrollen över det som är så oerhört viktigt för hela vårt land, oavsett om det är norra eller . I den delen kan vara helt säker på att vi kommer att fortsätta att jobba för att utveckla detta i hela . Regeringens jämställdhetsmål och mäns våld mot kvinnor 37 (MP): För vissa är det en helt vanlig fredag, och för några av oss andra är det en väldigt viktig fredag. Det är , och därför går min fråga till jämställdhetsminister . Det nationella övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sitt liv. Vi kan bara konstatera att vi har en hel del kvar att göra. För att vi ska nå dit har regeringen sex delmål: en jämn fördelning av makt och inflytande, ekonomisk jämställdhet, jämställd utbildning, jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet och jämställd hälsa. Och så har vi det sjätte delmålet: Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Min fråga till jämställdhetsministern är kort och gott: Hur ska regeringen uppnå det sjätte målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra? 38 Statsrådet (MP): Tack, , för att du lyfter dessa oerhört viktiga frågor! En av de absolut viktigaste jämställdhetsfrågorna vi har, och ett av de största samhällsproblemen, är våldet mot kvinnor. Det handlar om våld i nära relation, om hedersrelaterat våld och förtryck och om människohandel – några av de mest utsatta människor vi har i vårt samhälle. Vi behöver ta krafttag mot våld och förtryck. Det finns flera delar i januariavtalet, bland annat, som rör hedersrelaterat våld och förtryck. Det är oerhört viktiga frågor som vi behöver ta krafttag mot. Det finns också ett antal viktiga steg framåt som vi behöver ta när det gäller våldet i nära relationer. En del av detta är att vi ska se till att vi får fler platser på mottagningar för sexualbrottsutsatta, som är en del i våldsproblematiken. Vi behöver också stärka stödet i skyddat boende och se till att vi får fler barnanpassade skyddade boenden. 39 (MP): Tack, statsrådet, för svaret! Jag har också konstaterat att det finns en hel del i januariavtalet, men jag kan också konstatera att det är mer som behöver göras. En grupp kvinnor som är särskilt utsatta är de som är utsatta för våld och även för tandvårdsskador. Man kan få tänder utslagna, man kan få käkskador och man kan också få nackskador. Här har vi ett snårigt regelverk vad gäller ersättningar. Jag har själv motionerat i denna kammare om att vi ska se över hur ersättningssystemet fungerar. Är det här ett arbete regeringen vill jobba vidare med? 40 Statsrådet (MP): Tack för att du, , lyfter kvinnors hälsa! De här två målen har en nära koppling när det gäller de nationella jämställdhetsmålen. Det handlar alltså både om kvinnors hälsa och om våldet. Det finns inget förslag på regeringens bord kring just de frågor du lyfter om exempelvis tandvård. Men det är oerhört viktigt att vi ser till att jämställdhetsfrågorna går in i alla politikområden. De påverkar kvinnors liv på ett väldigt negativt sätt, och det är en av våra absolut viktigaste trygghetsfrågor att kvinnor ska kunna röra sig i sitt eget hem. 41 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna om att vi talar genom talmannen i kammaren. Etableringen av serverhallar och skatten på el 42 (M): sänkte regeringen punktskatten på energi för drift av bland annat stora serverhallar med ned till ett halvt öre . Låt mig säga att jag tycker att det är väldigt bra med sänkt skatt. Beslutet fick till följd att det blev attraktivt att etablera stora datahallar och datacenter i . Dessa etableringar är inte minst viktiga i norra inland. Tillgången till el finns där, och det finns också tillgång till fastigheter. Det finns gott om plats för att bygga nytt, och det finns också gamla fastigheter som man bara kan flytta in i. I mitt hemlän, , har många etableringar redan ägt rum och gett upphov till flera nya jobb. De kanske inte är så många i antal, kan man tro, men de ger ganska mycket. har tyvärr ändrat detta och gjort det svårare att få till etableringarna. 43 Näringsminister (S): Tack, , för en viktig fråga! Det är som säger, och syftet var alltså just att öka konkurrenskraften för . Vi har tillgång till enorma mängder ren energi och väl etablerad infrastruktur inte minst för digitala tjänster, vilket gör att är väl lämpat för detta. Vi har sedermera också sett ganska många beslut om att göra stora investeringar i vårt land, såväl i norr som i och i . Sedermera har , precis som säger, gjort tolkningen att de som inte direkt själva bedriver verksamheten inte ska kunna tillgodogöra sig detta. Det här är naturligtvis en tolkning som en myndighet gör. Som minister kan man inte lägga sig i det. Vi kommer dock att följa frågan, för vi är väldigt angelägna om att fortsätta få investeringar i vårt land i en verksamhet som är en framtidsverksamhet och som ger jobb och tillväxt i vårt land. 44 (M): Låt mig först tacka näringsministern för att han svarade på den fråga jag inte riktigt hann ställa. Han förstod vart jag var på väg, och jag uppskattar verkligen det. Jag har en följdfråga. Jag vet att det är som har gjort den här tolkningen. Men är näringsministern och regeringen beredda att titta på om vi behöver göra en lagändring för att få att kanske göra en annan tolkning? 45 Näringsminister (S): Det är alltid bättre att försöka tolka varandra rätt än fel. Detta är en fråga som vi följer i regeringen för att se vilka konsekvenser det får. Jag vet att en del företag som hade tänkt sig detta som affärsmodell nu har stannat upp. Men vi ska komma ihåg att det trots detta sker väldigt mycket investeringar i vårt land. Det är viktigt att ha med sig. Vi kommer att fortsätta att följa frågan, för vi är väldigt angelägna om att denna sektor fortsätter att utvecklas i vårt land. Det är bra för klimatet, det är bra för jobben och det är bra för tillväxten. Situationen för kvinnor i vårdyrken 46 (SD): Kvinnor dominerar som bekant vårdyrket i den offentliga sektorn, där den psykosociala arbetsmiljön ofta brister. De kvinnor som jobbar inom sektorer såsom , sjukvården eller äldreomsorgen upplever ofta stor stress och underbemanning. En stark pliktkänsla uppstår naturligtvis då man inte vill vara frånvarande från jobbet på grund av sina kollegors arbetsbelastning, som man ofta jobbar med personer som inte klarar sig på egen hand; det kan vara gamla och sjuka. På grund av en stark inre ansvarskänsla löper dessa kvinnor stor risk för sjukskrivning längre fram när kroppen och huvudet helt enkelt inte orkar med längre och man till slut går in i väggen. Denna sjukskrivning riskerar att bli långvarig, vilket straffar sig ekonomiskt såväl för den enskilda individen som för samhället i stort. Mot bakgrund av detta går min fråga till statsrådet : Vad ämnar jämställdhetsministern vidta för åtgärder för att förbättra situationen för de kvinnor som riskerar sjukskrivning på grund av dålig psykosocial arbetsmiljö? 47 Statsrådet (MP): Detta är en väldigt viktig fråga som lyfts. Den handlar också om kvinnors ekonomiska makt. Kvinnor är sjukskrivna i större utsträckning. Kvinnor är mer stressade. Kvinnor tar ett större ansvar för det obetalda hemarbetet, vilket också bidrar till att slå mot kvinnors hälsa. Vi behöver se till att ha en mer jämställd fördelning av arbetet hemma. Vi behöver också se till att jobba med arbetsmiljön på olika sätt. Där har det pågått ett arbete i den föregående regeringen. Det är en oerhört viktig fråga som lyfts, så det arbetet måste fortsätta. 48 (SD): Jag tackar jämställdhetsministern för svaret. Vi har pratat om åtgärder och lösningar . Detta är ett välkänt problem som har pågått . Själv blir jag ofta kontaktad av personer som jobbar inom yrket och som lider på grund av de svårigheter vi har. När kan de förvänta sig en förändring, med tanke på regeringens politik ? 49 Statsrådet (MP): När det gäller de här frågorna finns det ingen quickfix. Men vi behöver driva jämställdhetsarbetet på bred front och på många olika sätt. Arbetslivet är en helt central fråga, precis som frågeställaren lyfter fram, men det hänger också ihop med kvinnors situation i hemmet. Vi behöver alltså jobba så fort det bara är möjligt. Det är svaret. Resurser till hälso- och sjukvården 50 (KD): Berättelserna är många om den vårdkris som befinner sig i. Det behövs en genomgripande reformering av svensk sjukvård. Vård och omsorg behöver stärkas och förbättras så att alla ska få rätt behandling i rätt tid. Det ska inte vara skillnad i väntetid och vårdkvalitet beroende på vilket landsting du bor i. Vårdgarantin måste uppfyllas. Vårdköerna, som har växt , behöver kortas. Alla ska ha rätt till god vård, var i landet man än bor. Hälso- och sjukvården är en av de frågor som har prioriterat allra högst. I och budget, som antogs av , avsatte vi stora pengar för att stärka svensk hälso- och sjukvård och vända utvecklingen. Trots att det nu är ganska länge sedan som den här budgeten antogs har regionerna och landstingen fortfarande inte fått sina pengar. Var är pengarna, ? 51 Socialminister (S): Jag tackar så mycket för frågan. Att arbeta för en allt bättre, mer tillgänglig och ännu tryggare hälso‑ och sjukvård är en otroligt viktig angelägenhet, både för mig och för riksdag men också för 21 regioner eller landsting, vilket ni nu säger, runt om i landet. Det är ju i vardagen besluten fattas som gör att människor upplever att de får en allt bättre vård. Det är klart att det krävs resurser till detta. Under förra mandatperioden tillfördes många miljarder för att till exempel kunna anställa personal, utbilda personal och göra kompetensutvecklingsinsatser.