prot · H609107 · 2019-06-18 00:00:00 — Problemet med alla dessa tre delar är att det har tagit tid för pengarna att komma ut till de verksamheter som behöver dem. Till cancerstrategin verkar de ha kommit fram alldeles , och kömiljarden ska enligt statsministern komma fram strax. Jag vill dock stanna upp lite vid LSS-pengarna. De är nödvändiga och viktiga för dem som har allra störst behov och som har väntat nu på att få rätt till hjälp med sondmatning och andningshjälp. Även i vårändringsbudgeten skjuter de fyra partierna till ytterligare pengar. Detta ställer vi oss bakom, men problemet är att hur mycket pengar man än skjuter till måste lagen ändras. väntar alla berörda på en lagändring, men den verkar dröja. Min fråga är helt enkelt: När kommer lagstiftningen på plats, så att pengarna kan komma alla de personer till del som behöver dem så väl? 33 (L) replik: Jag kan inte säga något annat än att detta är extremt angeläget. Hela idén med att vi finns i denna kammare är ju att vi försöker bygga ett anständigt, öppet och, tycker jag, liberalt samhälle där vi fördelar och där vi hjälper människor till livschanser – människor som annars inte får dem. Det är därför vi tar skattepengar till detta i stället för att sänka skatterna eller göra något annat. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Jag kan lova att vi i Liberalerna verkligen försöker pressa på, men av olika skäl tar det tid. Detta är också orsaken till att en hel del saker som beslutas i budgetar inte alltid kommer fram, utan det blir medel över. Men det är medel som behövs och som måste omsättas i hjälp till utsatta människor omgående. Det finns inget annat svar att ge. Det är ingen som bromsar detta. Vi kan fråga regeringens företrädare. Det är ingen som avsiktligt bromsar, men vi som företräder regeringen måste bli bättre och se till att det som vi beslutar här genomförs. Det gäller inte bara denna fråga utan också andra. 34 (M) replik: Tack för svaret, ! Denna fråga är inte ny. Den uppkom inte i och med budgeten, utan den har funnits länge och diskuterats och debatterats i denna kammare. Det är heller ingen ny fråga för regeringen. Ingen bromsar, säger , men det verkar inte heller vara någon som riktigt gasar och försöker öka trycket. Men jag hoppas att och sätter just tryck, för det är orimligt att frågan drar ut för dem som allra mest behöver stödet och hjälpen samt förändringen i lagstiftningen. Pengarna finns nu på plats genom vår budget och den förstärkning som lagts till, och då måste de komma dessa personer till del, likaväl som resurserna till kömiljarden och cancerstrategin måste komma dem som de gäller till del. Det är ingen idé att de fyra partierna i överenskommelsen berättar om alla fantastiska satsningar de gör om de inte lyckas få ut pengarna till de människor som verkligen behöver dem. 35 (L) replik: Jag håller med, . Det finns ingen anledning att vila ens i denna fråga. 36 (SD) replik: Jag pratade i mitt anförande om Försvarsberedningens sammanbrott. Jag vill bara för ordningens skull poängtera att jag inte anser att ansvaret för detta sammanbrott vilar på vare sig ledamoten eller Liberalerna. Jag tror att vi är rörande överens om att ansvaret vilar tungt på Socialdemokraterna. Om det sedan var rätt att helt och hållet lämna beredningen i stället för att stanna kvar och vara så konstruktiv som möjligt, givet Socialdemokraternas tämligen avoga inställning till den svenska försvarsmakten, får de lärde tvista om framgent. Det är inte detta min fråga berör. Men icke desto mindre: Om regeringen ska få igenom något som helst budgetförslag får den det med ledamoten och Liberalernas hjälp. Annars får den det inte, vilket vi har sett prov på redan. Frågan är enkel: Om regeringen lägger en budgetproposition på bord som inte levererar i enlighet med Försvarsberedningens rapport, hur kommer ledamoten och Liberalernas riksdagsgrupp att rösta i voteringen om budgetpropositionen? Kommer man att rösta för den, kommer man att rösta emot den eller kommer man att avstå från att rösta? 37 (L) replik: Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Allting måste betalas. Välfärdsambitionshöjningar, försvarsutgifter, rättsstatens återupprättande och skattesänkningar – det måste gå ihop. I riktlinjen för den ekonomiska politiken har vi slagit fast utgiftstaken för kommande mandatperiod, och där finns ett utrymme för att göra de satsningar som är nödvändiga i de steg som man lugnt kan säga har skapat lite konvulsioner och problem i Försvarsberedningen. Jag tar till i underkant, faktiskt. De finns redo här. Vi kommer att pressa på för detta, för vi från Liberalerna är tydliga med att frihet måste försvaras. Det kostar, men alternativet riskerar att bli ännu dyrare. 38 (SD) replik: Ja, allt måste betalas. Vi är helt eniga om det, och det är därför politik till så stor del handlar om just prioriteringar. Det är mycket möjligt att ledamoten och kanske hela Liberalerna är beredda att göra denna typ av prioriteringar, men det hjälper inte om man inte sätter kraft bakom det. Som jag sa i mitt anförande är det trots allt vi i som beslutar och har finansmakten. Om regeringen lägger fram en budgetproposition som inte levererar i dessa frågor, , res er upp och gå därifrån bara! För mig är det helt uppenbart att Socialdemokraterna inte är beredda att betala notan för Försvarsberedningens rapport. Frågan är om Liberalerna kommer att vara ett lydparti till Socialdemokraterna. Går det att lita på Liberalerna i dessa frågor? Ni har ett starkt vapen: Res er upp, gå därifrån och säg tack för kaffet och hej då! Vad Liberalerna vill är såklart intressant, men det räcker inte att bara vilja saker. Ni behöver utnyttja ert budgetsamarbete så att det får tydliga och praktiska konsekvenser i verkligheten, och det är jag inte riktigt lika säker på att ni är benägna att göra. 39 (L) replik: Framtiden får utvisa detta. Jag tackar för den personliga ledarskapscoachning jag får när det gäller hur vi ska agera från Liberalernas sida; det känns tryggt! Jag tar naturligtvis med mig detta. Jag ser också mycket allvarligt på den situation vi har i vår omvärld. Jag skulle önska att man inte behövde hålla på med detta utan att världen hade utvecklats som vi hoppats. Men när olika aktörer och makter – , – flyttar fram sina geopolitiska ambitioner på olika sätt, drar sig tillbaka och vi ser påverkansoperationer av alla möjliga slag och infiltratörer i till och från finns det mycket vi behöver skydda oss mot. Det är ingen tvekan om det. Jag delar alltså den uppfattning som för fram om att detta är viktigt. Men jag vill också föra fram att en hel del som vi gör här, som pensionsöverenskommelsen och det samarbetet eller försvaret, inte utgör den primära delen av januariavtalet. Jag lovar att vi använder all makt vi kan för att påverka i liberal riktning, och det innebär ett starkt försvar. Jag förstår att inte vill att går i liberal riktning, men det vill vi. 40 (KD) replik: Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Jag uppskattar i grunden ödmjukhet i talarstolen när det gäller att saker och ting inte alltid går som man vill och att man är beredd att ompröva olika ställningstaganden. Det är i grunden bra. Men det är klart att det är anmärkningsvärt att redan innan har fattat beslut om ändringsbudgeten vill lämna ett av förslagen där, nämligen att höja skatten på kraftvärme, vilket ju förstärker den elbrist vi har i . Detta leder mig in på frågan om beredningsprocesser, som själv var inne på i talarstolen. Jag tänker också på LSS, som har varit inne på. Den promemoria om andning och sondmatning som grundläggande behov som kom som en konsekvens av ett utskottsinitiativ och av vår budget visade sig inte täcka hela den tid detta tar. Själva näringsöverföringen ingick inte i tiden för grundläggande behov. Detta löste sig inte heller i lagrådsremissen, utan man bereder ytterligare ett lagförslag för att lösa det. Samma sak är det med en del andra grundläggande behov, och detta hoppas jag att man tar chansen att rätta till . När det gäller personlig hygien och alla de grundläggande behoven ska alla moment faktiskt räknas in. Men vad jag förstår gör man inte det, och det pågår ingen beredningsprocess kring dessa frågor. I stället blir det en särreglering för just andning och sondmatning. Jag vill därför gärna ha lite svar. Hur ser processen ut nu när det gäller LSS? När kan vi få dessa förändringar på plats också när det gäller de andra grundläggande behoven? Jag vet ju att Liberalerna och har en samsyn kring att detta är otroligt viktiga frågor. Men det handlar också om att faktiskt få dessa saker på plats, och där har Liberalerna långt större möjligheter genom sitt inflytande över beredningsprocesserna. 41 (L) replik: Detta tangerar frågeställning tidigare. Det är klart att det här måste snabbas på. Den första delen tas separat, för den är mest akut. Men vi har för avsikt att deklarera att vi ska ta ett bredare grepp om detta, och det är klart att frågan måste utredas. Det finns ingenting som hindrar att vi snabbar på den processen ytterligare, men ibland är det kanske bättre att göra något mer rätt. Man hanterar det mest akuta så som vi nu gör, och så får man vänta lite till om något är oklart innan man sätter igång en utredning för att se hur vi ska få resten på plats. Jag kan inte ge något annat svar. Det är svårt att styra ett välfärdsland. När man har ambitioner kan det ta tid. Jag beklagar att det tar tid; jag önskar att det inte gjorde det. Men det är ett faktum. När det gäller den första reflektionen måste jag säga: Ja, så är det. Jag kan stå här och vara ärlig. Jag är här i för att göra bättre. Vi har alla fått väljarnas förtroende, och vi har att hantera en situation. Då är det saker som jag kan tycka är väldigt problematiska, och vi måste hitta på ett sätt att hantera dem. Huruvida det är en offentlig förhandling får du tolka som du vill, men jag ser ett problem här. Jag är också tydlig med att detta är en produkt av många , men ambitionen från samtliga partier bakom januariavtalet är att göra starkare, tryggare och lite friare. 42 (KD) replik: Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Det är inget fel på de ambitionerna. Men det handlar också om processerna och handlaget. Vad kommer ut ur januariavtalsmaskinen? Man blir lite bekymrad. är bekymrad över skatten på kraftvärme men ska rösta för den och vill redan abdikera i den frågan. Jag tänker också lite på LSS och hur den frågan hanterades av nuvarande regering under hela förra mandatperioden. Ni har överlämnat möjligheten till dem att fortsätta hantera LSS-frågan, med detta resultat: fortsatt osäkerhet om vad som ska gälla och fortsatta beredningsprocesser som inte fungerar. Jag förstår att det är svårt för Liberalerna. Ni sitter inte i regeringen. Men ni kan välja att gå in i regeringen så att ni kan ta fullt ansvar för beredningsprocesserna. Eller ni kan välja att göra som det står i januariavtalet. Det gäller år för år. kan ni säga upp det, och så kan vi gemensamt ta över beredningsprocesserna i med en politik för mer trygghet och frihet, inte minst för människor som har väldigt stora behov och även behov av tydliga besked – inte denna osäkerhet , som har präglat när det gäller frågor om assistans och LSS. 43 (L) replik: Det finns flera ledarskapscoacher här i kammaren – jag tackar för det. Vi ska göra vårt bästa för att bli bättre på att driva på för den inriktning som Liberalerna har för att leverera de välfärdsambitioner som kommer till uttryck i januariavtalet. Det kan jag lova. Jag kan till och med gå så långt som till att försöka få särskilda medarbetare som bara ska göra detta. Hela idén med januariavtalet är att det ska levereras på alla områden: förstärkt trygghet, långsiktig styrka för , omställning vad gäller klimatfrågorna men också de välfärdsambitioner som finns med där och är ett uttryck för att stå upp för de mest utsatta, nämligen den grupp vi precis har talat om. 44 (V) replik: Efter att ha lyssnat på inlägg i debatten kan jag konstatera att och borde ta varandra i hand och gå ut och praktisera i äldreomsorgen. Då kanske de inser att det inte är effektivitetskrav, produktivitetsutveckling eller ny teknik som behövs för att förbättra arbetsvillkoren utan just mer resurser. Men det var inte detta jag tänkte ta upp med , utan biståndet. Det är viktigt för våra två partier och något som vi har gemensamt. Men i ändringsbudgeten tar ni bort 789 709 000 från biståndet. 45 (L) replik: Det gör vi för att vi använder det regelverk som finns för att delvis finansiera den ambitiösa biståndspolitik som har haft i väldigt . Den är en grund för att jag själv är liberal. Jag känner en stolthet över att tänka på att en svältande människa mindre är en broder eller syster mer. Hela den idén bygger på solidaritet. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Men vi har möjlighet att hjälpa människor inte bara där de just nu lider nöd. Vi kan också hjälpa människor när de kommer till . Då kan man, enligt , använda en del av biståndet för att betala för de kostnaderna. Jag tror att flyktinginvandring, som innebär att man hjälper människor i nöd, till skillnad från arbetskraftsinvandring, som i regel är till för att vi ska få hjälp inte minst inom vår omsorg eller inom företagsamheten i , primärt är en ganska stor kostnad. Det är rimligt att man får göra den avräkningen, och den har vi gjort . 46 (V) replik: Att räkna bort 789 miljoner ger ju inte färre svältande människor runt om i världen utan snarare fler. är ett väldigt rikt land som klarar av att ta emot människor på flykt och bör så göra. Jag tycker att den flyktingpolitik vi för är en skammens politik. Det säger är: Detta gör vi för att regelverket så tillåter. Regelverket är ju inte utformat på ett sådant sätt utan är väldigt tänjbart. har fått kritik för att tänja på det väldigt mycket. Enligt biståndsminister tar man dock bort dessa pengar för att finansiera reformer som 73-punktsgänget har kommit överens om. Men det stämmer alltså inte, . Det är inte för att finansiera era reformer som biståndet minskas. Är alltså ute och cyklar i intervjun i Ekot, eller har han någon annan insikt eller förklaring som Liberalerna inte delar? 47 (L) replik: Jag vill inte recensera statsrådet när han inte är på plats. Det finns dock tillfällen då jag kan göra det, kan jag säga. Hur han utövar sitt ledarskap och tar ansvar för de avtal han ingått får stå för honom. Men jag kan konstatera att i de resurser som vi har satt av i vår biståndsbudget finns det möjlighet att göra avräkningar mot människor som flyr hit till , till en kostnad. Men som vanligt skulle jag önska att ingen svalt i världen och att ingen behövde fly, för det vore det absolut bästa. vill höja biståndet och tycker att det är alldeles för få människor som flyr hit, och hon vill öka resurserna i och äldreomsorgen i . Hur ska det betalas? Det vanliga svaret är att de rika ska betala. Alla som kan räkna vet att det inte håller. Vi kan bara betala välfärden framöver genom att växer. Finns det något som jag har som enda mål är det siffran 2 – framåt. måste ha växt. På så sätt kan vi bäst möta den utmaning som ligger runt oss vad gäller välfärden. 48 (MP): Vad är det för samhälle vi vill ha? Tar denna vårändringsbudget oss närmare våra visioner om ett gott samhälle? Kan vi ens veta det? Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget har den ekonomiska politiken centrerats kring det mycket begränsade och problematiska tillväxtmåttet. Det räcker inte när vi nu utvecklar en ekonomisk politik som gör att vi når de olika mål vi satt upp. Jag vill därför fästa er uppmärksamhet på några sidor i propositionen som många missar, nämligen uppföljningskapitlet. Där finns numera en bredare uppföljning av samhällsutvecklingen i form av nya mått på välstånd. Det finns en rad indikatorer, och en av dessa, som fångade min uppmärksamhet, var låg ekonomisk standard. Andelen personer som lever med låg ekonomisk standard i har faktiskt ökat. Detta säger oss att samhällets förmåga att möta svaga grupper måste stärkas framöver och att arbetsmarknaden behöver göras mer inkluderande. Långsiktiga och tydliga besked till kommuner och landsting om att det kommer att finnas pengar i form av generella statsbidrag till alla de essentiella uppgifter som de ger oss alla är en väldigt viktig fråga framöver. Det är helt avgörande för en välfärd som alla kan lita på. Att utveckla nya indikatorer för välståndet är ett av flera viktiga verktyg för att göra världens första fossilfria välfärdsstat möjlig. Att beskatta utsläpp funkar. Vi vet att generell beskattning är det mest effektiva för att få ned utsläppen, men trots detta har vi kvar en lång rad av undantag och stöd till utsläpp. Vi måste rensa bland subventionerna. Vi måste sluta stötta förlegad teknik och destruktiva vanor. Det är dags att sluta curla utsläpparna! Partierna bakom januariavtalet har påbörjat arbetet tillsammans på ett väldigt bra sätt genom att ta bort två miljöskadliga subventioner . Nedsättningen av miljöskatter för kraftvärme och gruvnäring upphör. Flygskatten blir kvar. ska vi göra grön skatteväxling om . Det kommer att ge oss möjlighet att fimpa fler fossila subventioner. Det är fascinerande att se det finns så många, inte minst moderata företrädare, som stoiskt tar kampen för sista kolkraftverk. Tänk att kunna se sina barn i ögonen och berätta att man in i det sista kämpade för att det ska brännas kol i till och att man inte gav upp på slutet! Själv väljer jag att stå på en annan sida av historien. möter jag argumentet: Miljö, det ska vi inte tjafsa om! Det är en så stor fråga, så kan inte alla bara komma överens? Den typen av argument leder tanken fel och lägger dimridåer över de stora politiska konflikter som finns i miljöpolitiken. , som de konservativa partierna fick igenom i , är en sorglig påminnelse om att det verkligen inte råder konsensus i miljöpolitiken. har och ekonomiska politik fått genomslag. Skyddet och investeringarna i värdefull natur har avstannat. Miljöövervakningen och miljötillsynen har dragits ned till ett sorgligt minimum. Det handlar alltså om jakten på företag som begår miljöbrott. Företagare som hade planerat investeringar med stöd av Klimatklivet fick sina planer kullkastade. Husägare som ville sätta upp solceller på taket hamnade i en lång kö, och markägare med artrika marker har inte kunnat få besked om ersättning. I flera fall har detta väckt borgerliga debattörers ilska. Det är som om sambandet mellan att pengar tas bort och att verksamhet upphör kommer som en överraskning. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget och hade goda möjligheter att sansa sig när de såg konsekvenserna. Men nej, de håller i. De vill verkligen slakta miljöarbete. Det är miljön som ska bekosta skattesänkningarna. När vi voterar kommer vi att se till att och historiska slakt av miljöbudgeten blir historiskt kort. Vi räddar Klimatklivet. Vi ser till att arbetet mot övergödning i förstärks och att markägare med artrika områden kan få ersättning. Vi säkrar och stabiliserar arbetet för tillgång till rent vatten. Bildandet av naturreservat kommer igång igen, och arbetet med miljöövervakning och naturvård får medel. Med vårräddningsbudgeten återskapar vi en miljöpolitik värd namnet. Det mål vi har satt upp är att ska bli världens första fossilfria välfärdsnation. Det kommer inte att hända av sig självt. Det kräver stora och framför allt olika typer av åtgärder som samspelar. Om vi lyssnade på de ekonomer som säger att det räcker att bara göra utsläppen dyrare och att det blir dyrt att smutsa ned skulle vi överlämna till var och en att skapa alternativen. När jag står vid pumpen och bara vill komma iväg och hinna till midsommarfesten kan jag inte ta ansvar för att det byggs ut laddinfrastruktur över landet. Det ställer helt orimliga krav på den enskilde. Vi måste göra detta tillsammans. Och det är också därför många människor känner sig hotade av den typen av åtgärder. Det är ju först när det finns fungerande bussar som folk kan välja dem i stället för bilen. När nattågen går att lita på blir de ett alternativ till flyget. När det finns solceller till rimliga priser kan många välja producera egen el i stället för att köpa el från kolkraft. Vi måste möta klimatutmaningen tillsammans. Det gör vi med en kombination av investeringar och miljöskatter – en balans av piska och morot. Det är kombinationen som skapar omställning. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag i båda delarna och också passa på att tacka för min första termin i utskottet. Jag önskar utskottsordföranden, mina utskottskollegor, kammaren, kammarkansliet, talmannen och inte minst finansministern en god sommar! Jag kommer att ge mig ut och njuta av den vackra svenska naturen, och jag hoppas att många av er också får möjlighet att göra det. 49 (V) replik: Jag tänkte passa på att fråga om en enskild fråga i ändringsbudgeten gällande kultur, som är ett av ansvarsområden. Det handlar om Musikaliska, en kulturhistoriskt väldigt värdefull byggnad. Huset byggdes och var den första byggnaden i som byggdes för konsertändamål och, tror jag, det andra i hela världen. Huset användes från början för högre musikutbildning och för hela musikliv. Här har och fått sin utbildning liksom många andra stora svenska artister. Här delades även det första ut. Huset är fortfarande lika viktigt. Här huserar numera och Länsmusiken i . Här huserar unga musiker, och . Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Det här huset har ungefär 90 000 besökare . Här möter amatörmusiker professionella musiker. Här spelas skivor in. Här deltar kulturskolor, musikskolor med flera i ett riktigt konserthus. Huset har alltså en väldigt stor betydelse för regionens musikliv. planerar regeringen och att sälja huset. Det borde inte göras. Varför vill ni det, ? 50 (MP) replik: Jag ska vara mycket ärlig: Jag är inte insatt i den fråga som ställer. Det är en fråga på en mycket detaljerad nivå inom kulturministerns område. Jag kan ta på mig att helt enkelt fråga min kollega i regeringen och återkomma, men jag har inget svar . Jag är inte påläst i den här delen. Vi har ju en gemensam passion för kulturarbetet och det lokala kulturarbetet, och jag vill självklart passa på att nämna att vi nu återinför det oerhört viktiga stödet till som vi var med om att ta fram när vi samarbetade om budgeten. Det är jag glad för, och jag får helt enkelt be att få återkomma i den andra frågan. Man ska inte stå och gissa i talarstolen. Det gör jag aldrig. 51 (V) replik: Det respekterar jag. Man ska inte stå och gissa. Jag tycker att det är bra att stödet för återinförs. Det är jag mycket glad för. Däremot är jag väldigt ledsen för att i är med och drar ned väldigt mycket på . När det gäller det här musikhuset pågår ett upprop som samlat flera tusen namn. Huset har en väldigt stor plats i väldigt många människors hjärtan. Ändå är det en del av ändringsbudgeten. Det har till och med en egen kläm, där man från regeringens sida vill ha mandat att kunna sälja det här huset. Jag hoppas nu att kommer att lyfta frågan och arbeta för att huset inte ska gå till försäljning. Vad händer då med musiklivet? Kommer det en privat värd kan det bli så att hyrorna höjs så pass mycket att man inte har råd att vara kvar. Någon vill kanske ha det till en helt annan verksamhet. Jag gör ett medskick till och kulturministern om att tänka över frågan en gång till. Huset bör inte säljas. Det har ett kulturhistoriskt värde. Framför allt har det en väldigt stor plats i den här regionens musikliv, inte minst för barn och unga. 52 (MP) replik: Då vill jag kort tacka för att hon gjort mig uppmärksam på denna punkt. Jag ska genast efter debatten se till att informera mig. 53 (M) replik: Jag vill börja med att ge med beröm godkänt för det stora engagemang som hon har för miljö- och klimatfrågor. Det är beundransvärt. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget