prot · H60978 · 2019-04-12 00:00:00 — Att IAF då konstaterar att uppemot var tredje person lämnar felaktiga uppgifter om att man söker jobb och därför också får felaktiga utbetalningar är ytterst allvarligt. Men vad som är ännu mer allvarligt är att den största felkällan till att det sker felaktiga utbetalningar är just att den statliga myndigheten inte följer det regelverk som riksdag och regering har satt upp. För det andra leder detta, herr talman, också till stora problem för hur svensk arbetsmarknadspolitik fungerar. Vi vet att en av de viktigaste åtgärderna för att säkerställa att människor får jobb är att man aktivt står till arbetsmarknadens förfogande, att man söker jobb, att man är tillgänglig och att man inte gradvis rör sig allt längre bort från arbetsmarknaden från det att man förlorar sin anställning. Att då regelverket så flagrant bortses ifrån får därmed allvarliga konsekvenser – inte bara för legitimiteten för systemet, inte bara för finanserna för a-kassan och staten, utan också för de reella möjligheterna för arbetslösa att få jobb. När det är alldeles för enkelt att fuska, när man inte behöver söka jobb och när Arbetsförmedlingen dessutom inte gör de kontroller den ska göra och inte följer upp på det sätt den ska leder det helt enkelt till att människor inte följer regelverket. Det leder också till att människor inte får de stödåtgärder och de insatser från Arbetsförmedlingen som de ska få, som de har rätt till och som är viktiga – vilket inte minst det ansvariga statsrådet brukar påpeka – för att arbetssökande ska komma närmare arbetsmarknaden. Min fråga till statsrådet kvarstår, herr talman: statsrådet verkligen inget behov alls, med de ganska allvarliga uppgifter som har upprepats , att reagera och se till att Arbetsförmedlingen faktiskt följer det regelverk som finns? 20 Arbetsmarknadsminister (S): Jag delar syn på allvaret i detta. Självklart måste vi agera, vilket jag också sa i mitt interpellationssvar. Det är naturligtvis helt oacceptabelt att Arbetsförmedlingen inte rapporterar till a-kassorna när personer missköter sitt arbetssökande. Man har ju också granskat a-kassornas arbete och där inte funnit några stora avvikelser. Det stora problemet är Arbetsförmedlingen, som inte rapporterar vidare. Det här är viktigt av flera skäl och därför allvarligt när det inte följs. Försäkringen är ju uppbyggd på att vi har en sanktionstrappa. Om du missköter ditt arbetssökande ska du få en varning, vilket i normalfallet leder till att du börjar söka arbete mer och till att chansen att få ett arbete ökar. Om du fortsätter att missköta ditt arbetssökande eller missköter det mer gravt blir det utökade sanktioner. Därför är det väldigt allvarligt när Arbetsförmedlingen inte rapporterar in det man ser i form av brister i de arbetslösas arbetssökande. Jag tar mycket allvarligt på den här frågan. Det är självklart oacceptabelt att det är på det här sättet. Det var därför regeringen – det vill jag ändå påpeka – gav det här uppdraget till Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen för ett drygt år sedan: just för att vi misstänkte att de här bristerna fanns. har allvaret i detta påvisats, och det är självklart att det måste leda till åtgärder. 21 (M): Det uppskattas att statsrådet konstaterar det. Men i svaret konstaterar också statsrådet att man helt enkelt får följa frågan framåt och att några åtgärder just nu inte är aktuella. Åtminstone har man inte planerat att vidta några åtgärder, trots att man har misstänkt att de här bristerna finns och har fått se dem svart på vitt. Det tycker jag är tämligen allvarligt. Jag tycker att regeringen borde ha lite mer långsiktighet i det hela. Statsrådet hänvisar i sitt svar till att en del av lösningen är det allmänna arbetet med att nu reformera Arbetsförmedlingen och att Arbetsförmedlingen kommer att få en ny roll där detta ska följas upp. Så är det: Arbetsförmedlingen står inför en stor reform till följd av januariöverenskommelsen mellan fyra partier. Arbetsförmedlingen ska bli en smal expertmyndighet som har som sin främsta uppgift att just genomföra kontroller, det som man uppenbarligen misslyckas med. Tycker statsrådet att svenska folket och riksdag kan känna sig trygga med en reform där detta uppdrag ska gå till en myndighet som uppenbarligen misslyckas med det ? 22 Arbetsmarknadsminister (S): Jag vill upprepa att det är självklart att åtgärder behövs. Det är oacceptabelt att vi har denna nivå på underlåtenhet att rapportera in till a-kassorna när människor inte följer regelverket. Det är självklart att åtgärder behövs. I första hand är det naturligtvis Arbetsförmedlingen som ska vidta de åtgärderna. Det är en myndighets skyldighet att följa regelverket. Det är naturligtvis myndighetsledningen som är ytterst ansvarig för att myndigheten följer det regelverk som politiken har beslutat om. Så är det. Där måste ansvaret ligga. Jag vill dock också peka på att det med den reformering av Arbetsförmedlingen som vi nu genomför blir ett ökat fokus på kontrollfrågorna. Självklart kommer bakgrunden från den här rapporten att vara en viktig del i hur vi utformar arbetet framöver för att säkerställa en god kvalitet i kontrollfunktionen. 23 (M): Det är sannerligen så att det svenska rättssystemet och den svenska modellen ser ut på ett sådant sätt att det är myndigheter som är ansvariga. Men det är också regeringen som är ansvarig för myndigheterna. Det är inte så att riksdag kan tillkalla sig generaldirektören och låta honom svara på frågor. Det är faktiskt ansvarigt statsråd som måste se till att myndigheterna fullföljer sitt uppdrag på det sätt som de ska göra. Statsrådet hänvisar till diffusa åtgärder i ett läge där en halv miljard rullar ut ur a-kassorna. Det känns som att det finns en hel del här som regeringen skulle kunna ta tag i. Det gäller framför allt i ett läge där vi konstaterar att svensk arbetsmarknad, herr talman, blir alltmer tudelad. som högkonjunkturen rullar på och arbetslösheten sjunker i stora breda grupper kan vi konstatera att arbetslösheten biter sig fast för andra. Det är uppenbart att vi med nödvändighet behöver bli bättre på att ge stöd och på att utbilda och matcha människor för att de lättare ska kunna ta sig in på arbetsmarknaden. Och det är uppenbart, herr talman, att de verktyg och den politik som behövs saknas hos den nuvarande regeringen. Arbetsförmedlingen och dess funktion samt a-kassans funktion är grundläggande i detta tillsammans med att man har en välfungerande kompetensförsörjning som gör att vuxna människor faktiskt kan ta sig in på arbetsmarknaden. Det handlar om att kompetensväxla och kompetensförstärka när den kompetens man har blir otillräcklig för arbetsmarknaden. Mot bakgrund av detta, herr talman, är det extra oroväckande att man i den budget som regeringen precis har lagt fram drar bort från kommuner när det gäller anslagen till just vuxenutbildning. Regeringen pratar om åtgärder. Jag tror att skulle uppskatta om de faktiskt också kom på plats. 24 Arbetsmarknadsminister (S): Det är självklart att det behövs åtgärder – jag har redan sagt det. Jag ser väldigt allvarligt på detta. Det behövs förändringar för att myndigheten bättre ska leva upp till och följa det regelverk som man är tvungen att följa. Det ansvaret åvilar myndighetens ledning. Men det är självklart alltid jag, som arbetsmarknadsminister, och regeringen som är ytterst ansvariga, och vi tvekar inte att vidta ytterligare åtgärder. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2018/19:118 om återvändande IS-terrorister 25 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig varför jag har dröjt med att presentera lagstiftning inför som säkerställer att återvändande IS-terrorister ställs inför rätta. Regeringen har genomfört en historisk utvidgning av det straffbara området för terrorismrelaterade handlingar. Det är tack vare våra lagstiftningsinitiativ som har en väl utvecklad och effektiv strafflagstiftning på terrorismområdet. Så såg det inte ut när vi tillträdde 2014 efter en lång borgerlig regering. På vårt initiativ har bland annat ett särskilt straffansvar för terrorismresor och mottagande av terrorismutbildning införts. Det har också blivit straffbart att finansiera en terrorist eller en terroristorganisation. Även terroristbrottet som sådant har utvidgats. beslutade regeringen om en lagrådsremiss med förslag om ett särskilt straffansvar för den som deltar i verksamheten i en terroristorganisation på ett sätt som är ägnat att främja, stärka eller understödja organisationen. I lagrådsremissen föreslogs också ett särskilt straffansvar för den som utan att delta i en terroristorganisation har samröre med en sådan organisation. Lagrådet gör inte samma bedömning som den utredare vars förslag låg till grund för lagrådsremissens förslag och en majoritet av de remissinstanser som yttrade sig över utredarens förslag utan menar att förslaget innebär en begränsning av den grundlagsskyddade föreningsfriheten. Vi arbetar därför i högt tempo vidare med det andra förslaget i lagrådsremissen, som innebär att det ska vara straffbart att ha samröre med en terroristorganisation. Det kan till exempel handla om att ta befattning med utrustning eller fordon för en terroristorganisations räkning eller om att hyra ut lokaler eller mark till en sådan organisation. Vi har också presenterat två lagförslag för att ytterligare stärka förutsättningarna för att bekämpa brottslighet kopplad till terrorism. Det första förslaget innebär att Säkerhetspolisen och Nationella operativa avdelningen i ska få en utökad tillgång till uppgifter från signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. Det har stor betydelse för möjligheten att bedriva underrättelseverksamhet avseende internationell terrorism. Det andra förslaget gäller nya regler om datalagring för brottsbekämpande ändamål. Förslaget innebär att och Säkerhetspolisen återfår ett av de viktigaste verktygen för att förhindra och utreda allvarlig brottslighet. Att de brottsbekämpande myndigheterna får tillgång till digitala spår är avgörande för att man ska kunna öka tryggheten och bekämpa de mest allvarliga gärningarna, som till exempel terroristbrott. I , liksom i andra rättsstater världen över, finns en grundläggande princip som säger att ingen får dömas till straff eller annan brottspåföljd för en gärning som inte var belagd med brottspåföljd när den begicks. Detta innebär att de personer som reste till i syfte att strida för IS inte kan dömas för att då ha genomfört en så kallad terrorismresa. Låt mig då påpeka att det var eget parti som satt vid makten . Däremot finns det självfallet ett flertal andra brott som kan vara aktuella för dem som återvänder från striderna i . Det är till exempel terroristbrott, förberedelse till terroristbrott, rekrytering till terrorism, krigsförbrytelse, mord och våldtäkt – för att nämna några. För oss är arbetet med att förebygga, upptäcka och lagföra handlingar kopplade till terrorism högprioriterat. På regeringens initiativ gör en utredning just nu en översyn av den straffrättsliga terrorismlagstiftningen. I uppdraget ingår bland annat att lämna förslag på straffskärpningar för alla brott som omfattas av terrorismlagstiftningen. Sammanfattningsvis instämmer jag inte i påstående om att jag har dröjt med att presentera lagstiftning inför som säkerställer att återvändande misstänkta IS-terrorister ställs inför rätta. Det är precis just detta vi har gjort sedan vi tillträdde . 26 (M): Tack, statsrådet, för svaret! ligger steget efter när det kommer till terrorlagstiftning. Det är för mig och för de allra flesta svenskar, tror jag, helt ofattbart. var resorna till som mest omfattande. kriminaliserade terrorresor först , det vill säga efter att de allra flesta åkt ned till IS. har flera personer som anslutit sig till IS återvänt till . räknar med att det är ungefär 150 stycken. Ännu har vi inte ens en lag om deltagande och samröre på plats, en lag som effektivt kan göra att dessa personer döms. är ständigt steget efter. Andra länder har en mer vaken inställning. I döms IS-återvändare till fängelse och kan dessutom fråntas sitt brittiska medborgarskap. Likaså kan IS-terroristers medborgarskap dras in i och i . I , och planeras lagförslag för att göra detta möjligt. I är deltagande i eller samröre med terroristorganisation kriminaliserat. Norska säkerhetspolisen uppger att drygt hälften av dem som återvänt till sitter frihetsberövade. I är det möjligt att döma människor för främjande av, anstiftande av eller medhjälp till terrorbrott. Detta har gjort att de flesta återvändare fällts. I döms som regel alla återvändare till fängelse. Det spelar ingen roll om de stridit för IS eller om de bara deltagit i någon hjälpfunktion, exempelvis som IS-fru. Hur är det då i ? Jo, här kallas återvändarna till ett frivilligt samtal med . Regeringen tillsatte en utredning för att utreda ett införande av kriminalisering av deltagande i och samröre med terrororganisation. Utredningen var klar . Sedan blev utredningen liggande i en byrålåda på , som jag förstår det. Först skickades förslaget till Lagrådet, och säger att den lagtekniska lösning som regeringen valt inte håller. 150 personer har återvänt från IS. Minst 100 till förväntas komma tillbaka förr eller . har vi ingen lagstiftning på plats som effektivt kan straffa dessa människor. Min fråga till statsrådet , som varit ansvarigt statsråd , är därför: Varför dröjde regeringen med att lämna en lagrådsremiss angående att kriminalisera deltagande i och samröre med terrororganisationer ? 27 Justitie- och migrationsminister (S): Som påpekar i sin interpellation startade kriget i . Antalet som reste från till konfliktområdet peakade 2013 och 2014. I valrörelsen sa att de skulle förbjuda och kriminalisera dessa terrorismresor. Sedan förlorade de valet. När jag klev in genom dörrarna på frågade jag tjänstemännen: Vad har de gjort ? Har det vidtagits några som helst åtgärder för att kriminalisera terrorismresorna? Tjänstemännen fick titta ned i golvet och säga: Nej, det har det inte. Det var inte deras fel. Det var helt enkelt så att den politiska ledningen, min företrädare under ledning av , inte hade gett några som helst uppdrag för att kriminalisera detta. Inga utredningsdirektiv, inga utredningar och ingen lagstiftningsprocess över huvud taget startade. Jag fick börja från början då, , trots att det som sagt hade rests som värst 2013 och 2014. Vad har vi då gjort ? Terrorismresorna är kriminaliserade ; det stämmer. Det var en effekt av den process som jag drog igång . Det tar att ta fram lagstiftning. Vi har kriminaliserat att ta emot utbildning. var det bara kriminellt att ge terrorismutbildning; det var inte förbjudet att ta emot den. När jag tillträdde var det alltså i princip straffritt att åka utomlands och utbilda sig till terrorist, och den dåvarande regeringen hade inte gjort någonting åt det. Men är det kriminaliserat att också ta emot utbildning. Dessutom har vi utvidgat rubriceringen för terrorfinansieringsbrottet. Det har pågått en rättegång i som har handlat om terrorismfinansiering. Det är just den lagstiftning som vi införde 2016 som prövas. behöver man inte visa att någon har finansierat ett enskilt terroristbrott; det räcker att man kan visa att någon har finansierat en organisation. Vi har alltså utvidgat denna brottsrubricering. Vi tog dessutom initiativ till två blocköverskridande överenskommelser med ett stort antal förslag under förra mandatperioden, 2015 och 2017. var med i dessa samtal. Vi var överens i varje steg som vi skulle ta och om vilka steg vi skulle ta. Det var som vi gick fram med detta utvidgande så att vi också skulle ta med deltagandebrott och samröresbrott. En utredare blev sedan tillsatt för att klara detta. Vi har dessutom kraftigt förstärkt resurserna till både Säkerhetspolisen och polisen. Vi har starkare lagstiftning nu än vad vi någonsin har haft på terrorismområdet, och vi har mer resurser som anvisas till detta än . På väg fram till är nu en ny lagstiftning om datalagring. Det innebär att man i ökad utsträckning kan ta reda på vem som har ringt till vem, vid vilka tillfällen och var man då befann sig. Denna lagstiftning är på väg fram. Vi är också på väg fram med en ny lagstiftning om signalspaning, så att man kan fortsätta att inhämta information från FRA även efter det att man har öppnat en förundersökning. Det är också oerhört viktigt. Vi är även på väg fram med ett nytt hemligt tvångsmedel: hemlig dataavläsning. Det ligger på bordet. Vi jobbar dessutom med frågan om deltagande- och samröresbrottet. Som jag säger i mitt svar försöker vi nu hitta en väg som gör att vi lever upp till kraven i regeringsformen. Jag är justitieminister, och jag tänker följa grundlagen. Vi kan inte lägga ett förslag på bord som bryter mot grundlagen. Men vi har tagit initiativ till samtal, bland annat med , för att se hur vi gemensamt kan hitta en väg framåt. Jag hoppas att vi kommer att vara konstruktiva också i denna process. 28 (M): säger i sitt svar på min interpellation att har en väl utvecklad och effektiv strafflagstiftning på terrorismområdet. Jag undrar om han verkligen menar det han säger. När IS-återvändare kommer till kallas de till ett frivilligt samtal med – ett frivilligt samtal med ! Jag förstår att gärna pratar om Alliansens tid i regeringen; det brukar han göra. Men det var för mer än två mandatperioder sedan. Jag förstår också att är stolt över de reformer han faktiskt har genomfört. Men det är för lite och . Förslaget om datalagring var klart . Förslaget om signalspaning var klart . När det gäller förslaget om hemlig dataavläsning var utredningen klar , men ännu har inget lagförslag presenterats. Flera av de åtgärder som och regeringen kom överens om både 2015 och 2017 är fortfarande inte genomförda. Man kan inte beskriva det på något annat sätt än att regeringen har dröjt med effektiv lagstiftning på området. Jag måste därför fråga statsrådet: han nöjd med hur långt har kommit när det kommer till effektiv lagstiftning mot terrorism? 29 Justitie- och migrationsminister (S): Ingen regering har stärkt terroristlagstiftningen på samma grundläggande sätt som vi har gjort under vår mandatperiod. Ingen har tagit lika många initiativ, och ingen har satt av lika mycket resurser till terrorismbekämpning som vi har gjort. Ingen har tidigare lyckats sluta så många och omfattande blocköverskridande överenskommelser om vad vi ska göra som vi gjorde under förra mandatperioden. Det är klart att man aldrig kan vara nöjd när man vet att saker och ting ska fortsätta. Men man måste också ta saker och ting i sin ordning, och man måste se till att få fram lagstiftning som faktiskt fungerar. tycker att det har tagit alltför att få ut lagförslagen på remiss och att ta fram en lagrådsremiss. Då glömmer hon bort att denna kammare avsatte oss som regering direkt efter valet . I praktiken gick åt till regeringsbildningsfrågeställningen, och vi kunde inte ta några initiativ . Det är så det fungerar. Men så fort regeringsknuten var upplöst och vi var tillbaka i regeringsställning igen kunde vi se till att färdigställa förslagen, och kan vi gå först till Lagrådet och sedan till . Jag hade naturligtvis mycket hellre suttit kvar och inte blivit avsatt som minister . Då hade vi inte tappat , men så blev det till slut. gäller det att se till att fortsatt ha högsta fart. Vi kommer som sagt med ett omarbetat förslag när det gäller samröresbrottet. Vi lyfter också i samtalen med de andra partierna just frågeställningen om hur föreningsfriheten ska tolkas. Det som gjorde att Lagrådet kom att ha invändningar mot vårt ursprungsförslag var bland annat formuleringen i regeringsformen 2 kap. 24 §, där föreningsfriheten slås fast. Lagrådet gör tolkningen att det inte spelar någon roll vilken verksamhet en förening ägnar sig åt; den är fortfarande skyddad av föreningsfriheten i regeringsformen. Jag kan sannerligen ifrågasätta om det är rimligt, för det innebär att oavsett om en förening ägnar sig åt att samla frimärken eller åt att spränga folk i luften är den fortfarande skyddad i regeringsformen på precis samma sätt som förening betraktad. Därför har jag öppnat upp för att göra en översyn också i denna del. Vi tar dock det här i två delar, för om vi ska ändra regeringsformen kommer det att dröja ända . Fram till dess gäller det att ta fram en lagstiftning som i så stor utsträckning som möjligt kriminaliserar alla gärningar som underlättar och stärker terroristorganisationer på olika sätt. Det är därför vi nu arbetar på ett nytt lagförslag. När vi är färdiga med det – vilket vi kommer att vara – kommer vi naturligtvis att vilja ha ett samtal med de andra partier som står bakom terroristöverenskommelserna. är ett av dem, och jag hoppas att vi kan fortsätta att föra en konstruktiv diskussion om hur processen ska föras framåt. Min bestämda inriktning och uppfattning är att vi ska kriminalisera så många gärningar som möjligt som underlättar och stärker terroristorganisationer. 30 (M): Jag ifrågasätter inte justitieministerns intentioner; jag ifrågasätter däremot hans tempo. 41 kommuner riskerar att få ta emot IS-återvändare. 4 av dessa är skånska kommuner, varav en kommun alltså är . I lilla pittoreska, akademiska , där både jag och justitieministern bor tillsammans med tusentals studenter och andra lundabor, kommer det alltså att finnas IS-återvändare. Ingen som har återvänt har blivit dömd. Det enda som händer är att de kallas till ett frivilligt samtal med . Det kan väl ändå inte vara en effektiv strafflagstiftning. Förtjänar inte bättre? Förtjänar inte och våra invånare att IS-återvändare sätts bakom lås och bom? Och om justitieministern tycker det – varför har han då inte sett till att sådan lagstiftning finns på plats? 31 Justitie- och migrationsminister (S): Vi har redan, som jag har sagt, förstärkt terroristlagstiftningen mer än någon annan regering har gjort. Och vi har gjort det i samarbete med oppositionen, däribland . Frågorna om deltagandebrott och samröresbrott finns med i den senaste överenskommelsen, som vi gjorde 2017. Då tillsatte vi utredningen, och det är förslaget från just denna utredning som vi nu arbetar med. Det är klart att jag hellre hade sett att saker och ting hade satts i rullning vid det tillfälle då det verkligen restes som allra mest. Men återigen: När jag klev in på fanns ingenting av detta ens påbörjat. Vi fick börja från början. Det är en felaktig beskrivning att säga att det enda som händer är att de kallas till ett frivilligt samtal. Om det finns information som visar att det har begåtts brott utomlands syftar Säkerhetspolisens och polisens verksamhet till att väcka åtal. Det får man titta på fall för fall. Min bestämda uppfattning är att man får titta på om det finns brott i andra länder som de som har kommit tillbaka, eller de som är på väg tillbaka, kan bindas till. I det läget vet vi att svenska domstolar har en vidsträckt jurisdiktion och kan döma för brott begångna utomlands. Det har också skett. Det är en felaktig beskrivning att säga att det enda som händer är att de kallas till ett frivilligt samtal. Det är tvärtom. Säkerhetspolisen ser mycket allvarligt på dessa frågor, och de följer individerna noga. Om de kan bindas till brott kommer också åtal att väckas. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2018/19:119 om otryggheten i samhället 32 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat inrikesministern vilka åtgärder han avser att vidta för att stävja utvecklingen av sexualbrott och personrån. Arbetet i regeringen är så fördelat att interpellationen har överlämnats till mig. Det är naturligtvis helt oacceptabelt att så många kvinnor i , trots decennier av jämställdhetsarbete, fortfarande utsätts för allt från grova våldtäkter till oönskade sexuella närmanden från män som inte förstår var gränserna går. Det här synliggjordes inte minst i och med metoo-debatten och är ett skrämmande exempel på att vi har mycket arbete kvar att göra för att uppnå jämställdhet.