prot · H60989 · 2019-05-09 00:00:00 — Detta, mina damer och herrar, är ju fullkomligt oacceptabelt och rent av skandalöst! Skandalöst är också att de läkare och annan personal som försökte slå larm om Macchiarinis vansinnigheter på ett tidigare stadium systematiskt blev motarbetade och till och med hotade. Min fråga är: Har vi lärt oss något efter ? Ser det likadant ut när det gäller tysthetskulturen? Jag låter frågorna hänga kvar i luften här, för alla att tänka över. Jag och en del andra här satt med i den parlamentariska Strut-gruppen, som har nämnts en massa gånger här. Det var intressant att sitta med där, faktiskt. Ett förslag som utredaren presenterade var att omfördela statliga anslag från statliga institutioner som direkt till lärosätena. Jag tycker att det var ett bra förslag, i motsats till vad sa här. Det är klart att det är intressant att pröva och sedan utvärdera det. Funkar det inte får man gå tillbaka till ett gammalt system. Värre än så är det väl inte. Detta skulle också öka lärosätenas självständighet, en fråga där inte minst jag och mitt parti har fått kritik. Det skulle klockrent öka självständigheten. Dessutom tror jag att vi får lika bra forskning om en större del av anslagen går direkt till lärosätena. Jag satt ju med i Struten, och där hörde jag inga invändningar mot förslaget, vad jag minns. Men efteråt har det kommit ganska mycket kritik mot det. Jag tror det är bra att framföra sitt partis politik på ett så tidigt stadium som möjligt, av många orsaker. Jag har i tidigare debatter tagit upp detta med forskning om kärnkraft i allmänhet och om energiproduktion från kärnkraft i synnerhet. Det är sant att det inte råder något förbud mot forskning om kärnkraft . Jag har dock erfarit att denna forskning varit väldigt lågt prioriterad, vilket jag tycker är mycket synd. Det pratas mycket om att vi måste minska våra utsläpp av koldioxid och att vi ska leva fossilfritt. talar mycket om att vi ska ha en helt förnybar energiproduktion. Jag tror inte att det går driva samhället med den standard vi har vant oss vid med enbart förnybar energiproduktion. Jag är säker på att det inte går om vi inte ska frysa om vintrarna och om våra stora energislukande företag ska kunna drivas året runt med full effekt. Ska vi vidmakthålla vår välfärd, levnadsstandard och den levnadsnivå vi har vant oss vid måste vi ha en stor energiproduktion med kärnkraft. Därför bör vi öka vår forskning kring kärnkraften, så att vi inom en rimlig framtid kan bygga fjärde generationens kärnkraftverk. Dessa kärnkraftverk är säkra, rena och oerhört effektiva. Jag vill också citera ord om vår energiproduktion i : har billig el, ren el och säker el. Vi har kort sagt den energiförsörjning alla andra länder skulle vilja ha. förefaller vårt största bekymmer vara hur vi på kortast möjliga tid ska ta oss ur denna situation. Jag tycker att det är lite träffande, faktiskt. Slutligen vill jag ta upp detta med politisk styrd forskning. SD vill självklart inte ha någon sådan styrning. Det är i själva verket en omöjlighet: Det går helt enkelt inte att politiskt styra vare sig forskning eller högkvalitativ utbildning, för då är den inte högkvalitativ längre. Detta visar inte minst trenden med genusvetenskapen. Det är inte i alla stycken oberoende forskning. Vi menar att det är politiskt styrd forskning. känns det som om jag upprepar mig, och det ber jag om ursäkt för. Den vetenskapliga tidningen har påstått rent lögnaktiga saker om vad både jag och mitt parti sagt i denna fråga. Dessutom – och detta är under all kritik och måste strida mot allt vad ärlighet och akademisk kritik heter – får jag inte ge någon replik på vad de skrivit om oss. Jag får inte ens in en kommentar under den artikel där de i negativa ordalag nämner mig och mitt parti. Och detta, mina damer och herrar, är under all akademisk kritik! På tal om fake news och filterbubblor: Här har vi en tvättäkta filterbubbla, anser jag. Låt mig återknyta till detta med från förra debatten. Vi i SD vill inte påverka politiskt på något sätt. Vi vill att hon ska få en fullgod utbildning. Förstår man inte det kanske man inte ska kalla sig akademiker över huvud taget. 24 (M) replik: Jag förstår inte riktigt logiken i det ledamoten säger. Först säger han att vi ska prioritera olika sorters forskning och att vi ska satsa på den forskning som är viktig. Sedan säger han att politikerna inte ska lägga sig i forskningen. Och sedan säger han att det är bättre att pengarna går direkt till universiteten, så att de får mer flexibilitet. Pengarna ska alltså inte gå till . Jag får inte ihop det riktigt. Vad vill egentligen göra med forskningen? 25 (SD) replik: Kärnkraftsforskningen blev nedprioriterad av politiska orsaker . Jag tycker att den bromsklossen ska tas bort. Det gäller vår energiproduktion och vår levnadsstandard. Det finns ett starkt samhälleligt intresse här. I grunden menar jag absolut att lärosätena måste, och ska, få bestämma själva över forskningen. Lärosätenas självbestämmande minskar genom , Forte och alla dessa organisationer. Vi kan ta en bit av de anslagen och föra direkt till universiteten. Då blir de mindre politiskt styrda. Det är inte svårt att förstå. Vi ska ha självständiga lärosäten som själva styr över sin forskning. Vi har de strategiska områdena. Regeringen, staten och har bestämt att de ska vara strategiska forskningsområden. Det är också en form av politisk styrning – man kan inte säga något annat. Men regering, riksdag och även jag är med på att vi i någon mån styr forskning för samhällets skull. Varenda krona är ju statligt finansierad. Nej, inte varenda krona. En del kommer naturligtvis från företagen. Det handlar lite om balans, om vi ska vara ärliga. Men i grunden ska lärosätena och universiteten styra sin forskning själva. De ska till och med styra sin egen genusvetenskap själva, bara den vilar på vetenskaplig grund. 26 (M) replik: Fru talman och ! Jag blev kanske inte mycket klokare. Jag tyckte nog att inledde med att säga att det är viktigt att vi satsar på korrekt forskning, framtidsforskning och forskning som leder till resultat. ((SD): Nej.) Så uppfattade jag det. Det är i alla fall så som jag tycker att det ska satsas. Detta försvåras ju om man säger att så mycket som möjligt ska vara flexibelt så att universiteten kan välja själva. Jag tycker också att man ska kunna satsa på bra forskning, men det ska leda till någonting. Det är ju, som du säger, statens pengar vi använder. Då är det viktigt att det leder till innovationer, leder till någonting som är bra för samhället och leder till utveckling. Då ser jag en risk med för mycket flexibilitet. 27 (SD) replik: Jag håller med, förutom när det gäller det första sa. Det lät inte bra i mina öron. Det lät som att politikerna skulle styra alldeles för mycket. Det var den första meningen, den första satsen. Jag har glömt den exakta ordalydelsen, men det står jag absolut inte bakom. 28 (C): Jag vill inledningsvis meddela att vi i givetvis står bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 6 i betänkandet. Vi diskuterar motioner om forskningspolitik som har inkommit under allmänna motionstiden. Det är viktigt att vi får diskutera forskningspolitik i denna kammare. togs det fram en principproposition om att varje regering ska lämna en forskningsproposition. Och ända , då ledde regeringen, har regeringen levererat en forskningsproposition som pekar ut inriktningen för svensk forskningspolitik. Det är där vi har de stora diskussionerna kring svensk forsknings utveckling. De som bemödar sig att läsa betänkandet kan se att det saknas en del av det som har drivit på forskningens område. Därför tänker jag ha lite mer fokus på det. har väldigt goda förutsättningar när det gäller forskning. Vi har många lärosäten som står sig bra i internationella mätningar. Vi har framstående forskning. Vi har en tradition av bra och framgångsrik forskning. Det handlar om forskning som har lett till nya medicinska rön, som gör att vi kan må bättre och leva längre. Men det handlar också om ny teknik som gör att industrin får förutsättningar att hänga med i den tekniska utvecklingen och leda den tekniska utvecklingen, så att det skapas jobb och tillväxt i hela landet. Det är väldigt bra delar som följer av den forskning som sker. Vi behöver steppa upp och ta ytterligare steg för att ska fortsätta att vara en internationellt stark forskningsnation. Den forskningspolitiska debatten tenderar oftast att ha fokus just på den offentligt finansierade forskningen. Under alliansregeringen ökade de offentliga anslagen till forskning med . Det var en ökning . I den senaste forskningspropositionen, från den rödgröna regeringen, valde man att sänka investeringstakten i fråga om de statligt finansierade forskningsmedlen. Det är fel väg att gå. Men det tenderar tyvärr i svensk forskningspolitik att vara alldeles för mycket fokus just på den statligt finansierade forskningen. Den allra mesta forskning som bedrivs i sker i privata företag och i privat forskning och utveckling. Då är det oroande att se att de privata investeringarna i forskning och utveckling i går ned som privata investeringar i forskning och utveckling ökar i 18 av 22 jämförbara länder. Vad behöver då göras för att stärka som forskningsnation? Från sida ser vi flera delar. Det behövs starka och attraktiva forskningsmiljöer i . Där är de statliga medlen viktiga förutsättningar när det gäller att se till att vi har lärosäten av internationell toppkvalitet och att vi har en bra forskningsinfrastruktur. Det har vi i med och . Men det handlar också om andra delar. Där behöver det göras ytterligare. Vi behöver se till att förbättra förutsättningarna för lärosäten att profilera sig för att vi ska få än starkare lärosäten inom olika områden. Vi kan se i det högskolelandskap eller det universitetslandskap som vi har i att såväl stora som mindre lärosäten har en väldigt duktig spets, och det måste de få utveckla ytterligare. Spetsen behövs, men behöver forskningens koppling till utbildning stärkas. Det visar inte minst den granskning som har gjort och som är kopplad till lärarutbildningen, vilket har diskuterats . Vi behöver se till att skapa bra villkor när det gäller att driva företag i . Vi ser en utveckling där allt fler företag agerar på en internationell marknad. De har verksamhet i flera olika länder. Då behöver vi se till att ha attraktiva forskningsmiljöer, som vi har varit inne på. Vi behöver ha konkurrenskraftiga skatter och lagar i för att företagen ska välja att lägga sin verksamhet i . Och vi behöver se till att vi lyckas med kompetensförsörjningen. Det handlar om att de svenska studenterna har rätt kunskaper för att vara intressanta för dessa företag men också om att lyckas med att rekrytera internationella forskare och studenter. På den senare punkten har misslyckats. Under förra mandatperioden var det flera exempel som jag tror att vi alla i denna kammare har tagit del av. Det var internationella studenter och forskare som inte fick stanna i på grund av byråkrati och regelverk. Det gjorde att de i stället hamnade i andra länder, och svensk konkurrenskraft minskade ytterligare. Det är kvar till ett EU-val eller ett val till , rättare sagt. EU har världens största forskningsbudget. Det är en fantastisk möjlighet för , som forskningsnation, att vara en del av det europeiska samarbetet och att se till att den gemensamma budget som ska antas framöver fortsätter att ha – och det kanske kan bli ännu tydligare – fokus på hög kvalitet inom forskningen. Det är med oro som vi kan se att lyckas hämta hem en allt mindre andel av de gemensamma europeiska medlen. Där drev tillsammans med Alliansen under den förra mandatperioden, när den forskningspropositionen lämnades, att behöver ha ett tydligare mål om att ta hem mer av de medel som finns i och därmed också stärka vår konkurrenskraft. Det gäller även offentliga medel som fördelas genom det europeiska samarbetet. Vi har tidigare i dagens debatt hört att jämställdheten inom akademin har stora utmaningar. delar den bilden. Vi har en ganska dålig utveckling inom den högre utbildningen i . Majoriteten av studenterna är kvinnor, men när det kommer till professorer är det alltför få kvinnor som väljer att ta karriärsteg inom akademin. Det behöver vi förbättra. kom dock en rapport från som visar att det 2008 var av professorerna som var kvinnor, och är det . Det går åt rätt håll, men det går för långsamt. Vi behöver göra mer för att stärka och förbättra villkoren inom så att fler ser och väljer den karriärvägen. Detta stärker också som forskningsnation. Avslutningsvis vill jag säga att den akademiska friheten är viktig att värna när man pratar om högre utbildning och forskning. Vi kan runt om i världen se hur auktoritära regimer styr forskning, lägger ned forskning eller skapar väldigt svåra regelverk för lärosäten och andra forskningsinstitut. Där måste dels se till att värna den grundlagsskyddade akademiska frihet som finns i , dels fortsätta att arbeta med de frågorna på internationell nivå så att de länder som bryter mot den viktiga principen om akademisk frihet inte kan fortsätta med det. (forts. § 7) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av miljö- och klimatminister , försvarsminister , utbildningsminister , som med kort varsel ersätter statsrådet , samt statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Miljö- och klimatminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Eftersom utbildningsministern har kommit in med kort varsel finns det inte särskilt många föranmälda frågor till henne. Regeringens syn på Försvarsberedningen 30 (M): Jag riktar min fråga till försvarsminister . behöver ett starkare försvar eftersom den säkerhetspolitiska utvecklingen i vårt närområde fortsätter att försämras. Inom försvarspolitiken strävar vi efter breda politiska överenskommelser. Det ger styrka och långsiktighet åt de beslut som fattas. har vi sett hur regeringen har valt att ignorera viktiga slutsatser från Försvarsberedningen. Det har till exempel handlat om bedömningen av risken för ett väpnat angrepp men även om hur totalförsvarsfrågorna ska organiseras i . Det skapar en osäkerhet kring hur regeringen ser på Försvarsberedningens status. Jag vill därför fråga försvarsministern: rapport fundamentet för nästa försvarsbeslut, eller är det enbart ett diskussionsunderlag? Är regeringen beredd att ställa sig bakom den ekonomiska nivå för försvarsutgifterna som Försvarsberedningen kommer att föreslå? 31 Försvarsminister (S): Det finns inget tvivel om att behöver ett starkare försvar. Under de år som vi nu har suttit vid regeringsmakten har vi sett en utveckling mot en ökad krigsduglighet och en ökad militär förmåga. Det var ytterst tveksamt som ni satt i regeringen, . Försvarsberedningens rapport har ännu inte presenterats. Men jag förutsätter att den kommer att utgöra grunden för nästa försvarsinriktningsbeslut, som är planerat . Jag tänker inte föra några förhandlingar här i kammaren om ekonomiska nivåer. En sak vill jag dock säga. Det är att erfarenheten visar att försvarsbeslut löper en risk att vara underfinansierade. Det finns också en risk att man inte når hela vägen fram med finansieringen. Det leder i sin tur till ständiga omförhandlingar. Det är dags att göra slut på de omförhandlingarna. Kanske bör Försvarsmakten och FMV också göra sina bedömningar av ramen innan man fastställer och gör en politisk överenskommelse. Det man kommer överens om ska också hålla i konfrontationen med verkligheten. 32 (M): Tack, försvarsministern, för svaret! Jag vill bara inskärpa att vi moderater nu förväntar oss att Socialdemokraterna, som är det stora regeringspartiet, ska vara villiga att ingå en politisk överenskommelse också om försvarsekonomin. Vi har en försvarsberedning som har jobbat . Dess slutrapport måste ses som en helhet där man kombinerar säkerhetspolitisk analys, försvarspolitiska satsningar och försvarsekonomi. Vi måste ytterst ta den försämrade säkerhetspolitiska omvärldsmiljön på största allvar och tillföra de medel som krävs för att stärka försvaret. 33 Försvarsminister (S): Är det några som tar den säkerhetspolitiska miljön på allvar är det vi. Vi jobbar med det här dagligdags. Vi tar del av olika rapporter, parerar olika saker och fattar olika beslut i vardagen – i verkligheten. Vi diskuterar inte bara. När det gäller ekonomin bör man sträva efter att ha så mycket fast mark under fötterna man någonsin kan ha. Det borde vara ett gemensamt intresse för så många som möjligt. Eller tycker att det är tillfredsställande med återkommande omförhandlingar och prognoser som visar sig inte stämma? Ett svenskt veto mot budget 34 (SD): Herr talman och ! presenterade sitt förslag till ny långtidsbudget. Man föreslår att den svenska EU-avgiften ska öka , vilket motsvarar . har varit mycket tydliga med att vi tvärtom vill se en sänkt EU-avgift. För sedan stod finansministern här i kammaren och sa: ”När lämnar EU måste naturligtvis EU-budgeten rätta munnen efter matsäcken. Därför driver vi linjen att budgeten ska ligga kvar på av bni.” Min fråga är: Är regeringen beredd att använda sitt veto i syfte att stoppa budgetförslaget från kommissionen? Jag skulle uppskatta om frågan besvarades med ett ja eller ett nej. 35 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för frågan! Vi ser inte med stor entusiasm på att nu ska lämna EU. Det kommer att få en påverkan på prognoserna för EU:s långtidsbudget. Regeringen arbetar i första hand för att utträde inte ska påverka budgeten, utan vi behöver se över vilka utgiftsposter det går att minska på. Strukturfonder och även jordbruksstöd är delar där vi kan se en omfördelning och en minskning. För oss är det viktigt att vi inte äter upp ytterligare budgetutrymme för genom att vi får en oproportionerligt mycket större höjning än andra medlemsländer. Men det är alldeles för tidigt att lägga in ett veto. EU är en väldigt viktig kraft i världen . Vi behöver se till att EU fungerar. 36 (SD): Det är tydligt att inte vill svara ja eller nej. Men har vi ett EU-val. Jag anser att svenska folket är värda ett rakt svar från regeringen. Därför upprepar jag: Tänker regeringen använda sin vetorätt för att sätta stopp för en EU-avgift som enligt regeringen själv kommer att tangera kostnaden för hela vårt försvar? Jag tror att alla svenskar skulle uppskatta ett tydligt ja eller nej innan de går till valurnorna. 37 Miljö- och klimatminister (MP): Jag anser att ställer en omöjlig fråga. Svaret på frågan kan inte vara ja eller nej. Det handlar om att vi ska se till att EU ska fungera så bra som möjligt. Och vi ska se till att vi inte behöver gå in med mer medel i EU:s budget än vad som är en rimlig andel för . Att torpedera hela EU-samarbetet genom ett veto är att gå väldigt långt. Det tror jag att vet. Åtgärder för minskade utsläpp 38 (C): Jag vill rikta min fråga till statsrådet . Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Det tror jag att vi är eniga om. Ska vi klara av att möta de mål vi har satt upp behöver vi minska våra utsläpp, i världen och i . Tyvärr ser vi att utsläppen minskar på tok för långsamt för att vi ska möta våra mål. Jag vill inte fastna i en sifferexercis om utsläppen ökar eller minskar. Men vi kan vara överens om att de minskar i en på tok för låg takt. Det slår också fast. Hur ser statsrådet på den här utvecklingen? Och, framför allt: Hur avser man att få ned utsläppen, som under förra mandatperioden ökade? Jag är stolt över det vi har kommit överens om i januariavtalet, men jag vill höra vad regeringen avser att göra ytterligare. Jag vill också gärna höra hur man ser på Europasamarbetet. Där har en offensiv klimatpolitik byggt på att vi kan ha en ambitiös bördefördelning där vi tar på oss ambitiösa mål. Hur ska detta hänga ihop ifall vi inte lyckas minska våra utsläpp i tillräcklig takt? 39 Miljö- och klimatminister (MP): Tack för frågan, ! Givetvis är jag minst lika oroad som de flesta andra över att utsläppen inte minskar i den takt vi behöver se om vi ska klara av det vetenskapsmännen säger till oss. Vi behöver minska utsläppen med någonstans mellan för att klara 1,5-gradersmålet. Däremot känner jag mig trygg i att vi har påbörjat en grundlig omställning av det svenska samhället – i transportsektorn, industrin och bostadssektorn. Vi tvingar in förnybara bränslen i bensin och diesel, och vi ska ha ett stopp för fossila bränslen, vilket vi är överens om i januariavtalet. Vi jobbar också på EU-nivå, där vi har förstärkt EU:s system för utsläppshandel kraftigt. Den här omställningen tar dock tid, och vi behöver göra mer. Vi kommer att lägga fram en handlingsplan för detta, enligt klimatlagen , och sektor för sektor berätta hur vi måste stärka politiken ytterligare för att utsläppen verkligen ska minska i den takt de behöver. 40 (C): Om jag då får unna mig en kompletterande fråga: Är det inte så att en anledning till att vi kanske har tappat en del takt i omställningen här i är att det har funnits en osäkerhet i en del av de sektorer som ska leverera de bränslen och den energi som behövs i den gröna omställningen? Det gäller skogssektorn, och det gäller villkoren för biogasen och solenergin. Hur avser statsrådet att agera för att den typen av osäkerhet inte ska uppstå framåt? Ifall det finns tid över – 30 sekunders talartid är inte mycket – kanske vi kan återkomma till bördefördelningen. 41 Miljö- och klimatminister (MP): Vi har ju ett produktionsstöd för biogas. Vi har gett långsiktiga förutsättningar för investeringar i biobränslen i och med bränslebytet, som tvingar in förnybart i bensin och diesel. Vi ser nu hur börjar sälja solpaneler i som ett av några prioriterade länder, och flera elbilstillverkare utser till ett av de länder där man vill sjösätta elbilarna. Vi ser alltså att vi med vår politik ger säkerhet, och vi kommer att se mer investeringar. Avskaffande av flygets skattebefrielse 42 (V): Jag har en fråga till klimatminister . Flyget är en av världens snabbast växande utsläppskällor, och subventioneras den internationella flygindustrin med ungefär 200–bara här i . Enligt den så kallade Chicagokonventionen får länder inte beskatta flygbränsle. Vill man ändra på det bör man driva frågan inom det internationella luftfartsorganet . stod jag här i kammaren och debatterade denna fråga med finansminister . Finansministern lovade då att det skulle tas fram en ”genomtänkt strategi” för hur regeringen ska driva att den här skattebefrielsen ska kunna avskaffas. Därför vill jag fråga klimatministern om det , efter den debatten, finns en genomtänkt strategi för hur flygets skattebefrielse ska kunna avskaffas. 43 Miljö- och klimatminister (MP): Tack för frågan, ! Vi driver den här frågan i ; det kan vara helt säker på. kan dock vara lika säker på att det är väldigt svårt att komma framåt internationellt. Jag skulle säga att det är många av dem som inte vill se en svensk flygskatt som pekar på just Chicagokonventionen och och säger att frågan ska drivas där i stället för att ska ha en egen flygskatt. Det är de som inte vill att vi ska gå före i – eller i EU. Det finns alltså många olika nivåer. Flyget måste stå för sina egna miljökostnader. har flyget inte stått för någonting i , men har vi infört en flygskatt. Jag har också kontakt med kollegor på EU-nivå om ett initiativ för att införa en gemensam flygskatt på EU-nivå, och där kommer vi att gå vidare vid nästa miljöministermöte i . Vi fortsätter med att strukturerat följa upp dessa frågor på alla nivåer. 44 (V): Det vore ju fantastiskt med en gemensam flygskatt inom EU, men gäller det skattebefrielsen för bränsle till flygplan. Vill man på allvar ta bort den skattebefrielsen fordras ett beslut vid . Jag tror att klimatministern känner till att nästa generalförsamling startar .