prot · H60964 · 2019-03-13 00:00:00 — Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:90 S, 62 M, 58 SD, 30 C, 19 KD, 14 L, 14 MP Frånvarande:10 S, 8 M, 4 SD, 1 C, 5 V, 3 KD, 6 L, 2 MP FöU5 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet Punkt 2 (Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten) 2. res. 1 (SD) 59 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:90 S, 61 M, 30 C, 23 V, 20 KD, 14 L, 14 MP 1:1 M, 58 SD Frånvarande:10 S, 8 M, 4 SD, 1 C, 5 V, 2 KD, 6 L, 2 MP Punkt 4 (Översyn av signalspaningslagen) 2. res. 3 (M, KD, L) 96 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:90 S, 58 SD, 30 C, 23 V, 14 MP 3:62 M, 20 KD, 14 L Frånvarande:10 S, 8 M, 4 SD, 1 C, 5 V, 2 KD, 6 L, 2 MP Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Arkeologiska Center) 2. res. 4 (SD) 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:90 S, 62 M, 30 C, 23 V, 20 KD, 14 L, 14 MP Frånvarande:10 S, 8 M, 4 SD, 1 C, 5 V, 2 KD, 6 L, 2 MP Punkt 5 (Statlig ersättning till synagogor) 2. res. 6 (V) 23 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:90 S, 62 M, 58 SD, 30 C, 20 KD, 14 L, 14 MP Frånvarande:10 S, 8 M, 4 SD, 1 C, 5 V, 2 KD, 6 L, 2 MP Punkt 6 (Museernas roll som självständiga institutioner) 2. res. 7 (M) 62 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:90 S, 58 SD, 30 C, 23 V, 20 KD, 14 L, 14 MP Frånvarande:10 S, 8 M, 4 SD, 1 C, 5 V, 2 KD, 6 L, 2 MP Punkt 9 (museers särart) 2. res. 9 (L) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:90 S, 62 M, 57 SD, 30 C, 23 V, 20 KD, 14 MP Frånvarande:10 S, 8 M, 5 SD, 1 C, 5 V, 2 KD, 6 L, 2 MP Punkt 12 (Det kyrkliga kulturarvet) 2. res. 11 (SD) 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 29 C, 23 V, 20 KD, 14 L, 14 MP Frånvarande:11 S, 8 M, 4 SD, 2 C, 5 V, 2 KD, 6 L, 2 MP Punkt 13 (Kostnadsansvar vid arkeologiska undersökningar) 2. res. 12 (KD) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:90 S, 62 M, 58 SD, 30 C, 23 V, 14 MP Frånvarande:10 S, 8 M, 4 SD, 1 C, 5 V, 2 KD, 6 L, 2 MP Punkt 19 (Säkra det immateriella kulturarvet) 2. res. 18 (KD) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:90 S, 62 M, 58 SD, 30 C, 23 V, 14 L, 14 MP Frånvarande:10 S, 8 M, 4 SD, 1 C, 5 V, 2 KD, 6 L, 2 MP Kammaren biföll utskottets förslag. KU15 om skyddet mot oegentligheter inom migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna 2. res. 61 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:90 S, 1 M, 30 C, 23 V, 20 KD, 14 L, 14 MP Frånvarande:10 S, 8 M, 4 SD, 1 C, 5 V, 2 KD, 6 L, 2 MP KU23 Granskning av rapporter och meddelande om subsidiaritet och proportionalitet m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. § 32 (forts. från § 23) Förskolan (forts. UbU7) 98 (M) replik: Min replik handlar om bidraget för att minska barngrupperna i förskolan. Jag tror att vi alla har tagit del av larmrapporter om stora barngrupper, och alla ser allvarligt på frågan. Jag skulle önska att vi hade ett trollspö som skulle kunna minska barngrupperna i en enda handvändning. Jag ägnade lite tid mellan voteringarna åt att – för säkerhets skull – titta på regelverket när det gäller hur man ska söka det bidrag som den tidigare regeringen satsade pengar på för att minska barngrupperna. har redovisat att barngrupperna har minskat, men man kan fråga sig om de verkligen har minskat på riktigt. Det är det vi vill; vi vill ju inte att detta ska vara ett slag i luften. Det finns ingenting i regelverket när det gäller att söka eller att återredovisa som ställer krav på personaltäthet eller på att grupperna ska åtskiljas i de olika lokalerna. Det tycker jag är problematiskt. Risken – speciellt i kommuner som dem runt , där det råder brist på platser – är att detta i praktiken inte innebär att man har minskat barngrupperna. I stället är barngrupperna bibehållna, men på papperet har man ritat om organisationen. Jag skulle vilja höra ledamotens synpunkter eller reflektioner när det gäller detta. 99 (MP) replik: Jag tackar för frågan och för att hon tar upp problemet med barngruppernas storlek. Det är naturligtvis oerhört viktigt att försöka få ned barngruppernas storlek; det är av pedagogisk betydelse. Detta arbete har inte varit särskilt lätt. Vi har inlett ett arbete och bland annat tillsatt medel om för att detta ska ske. Som vi har sett i utskottets betänkande och i texterna som har med det att göra har det än så länge gått lite för långsamt. Barngrupperna minskar inte i den takt vi vill, och vi måste helt enkelt gasa på detta arbete med mera pengar. Om det är så att regelverket inte fungerar kanske vi behöver överväga att sätta in nya regler eller stifta en lag om barngruppernas storlek. Det får vara mitt svar så här långt. 100 (M) replik: Det är inte första gången som den tidigare regeringen och, misstänker jag, tyvärr även den regering som sitter nu – det är ju samma partier som ingår i den – brister när det gäller att följa upp satsningar som man gör för att se att de verkligen ger de resultat som man vill att de ska ge. Detta är heller inte det enda ställe där det brister. tar den statistik som kommer från kommunerna. Det finns inget regelverk kring hur man ska rapportera barngruppernas storlek. Jag har själv besökt flera förskolor som har tagit del av detta bidrag där det de facto inte har inneburit någon minskning av barngrupperna eller någon ökning av personaltätheten. De har helt enkelt gjort en omorganisation på papper och kunnat ta del av dessa bidrag i och med att det inte finns någon ordentlig uppföljning av hur bidraget har använts eller om detta i praktiken ute på förskolorna har inneburit minskade barngrupper. Om man satsar 1 miljard – vilket är en ganska avsevärd summa pengar – på att minska barngrupperna i förskolan, vilket vi alla är överens om är viktigt, tycker jag att man har en skyldighet att följa upp att pengarna verkligen kommer till nytta. Jag är rädd för att detta är ett populistiskt slag i luften som låter bra. Det låter som mycket pengar, men när man väl besöker förskolorna där ute ser man att det faktiskt inte innebär en bättre situation för de förskollärare och barnskötare som jobbar där och heller inte en bättre situation för barnen. Vad jag har sett finns det inga förslag på att följa upp detta mer noggrant, utan man nöjer sig med den uppföljning som kommer med. Det är som får bristfällig uppföljning – jag tycker att det är ansvarslöst. 101 (MP) replik: Naturligtvis är det så att vi vill pressa ned antalet barn i förskolegrupperna. För pedagogiken och för att förskolans verksamhet ska fungera är det helt centralt att det blir ett lärande i pedagogiken och att lärandet inte försvinner iväg. Pedagogiken störs om grupperna är för stora – då blir det svårt att få den pedagogik som vi behöver i förskolan att fungera. Pedagogiken blir inte bättre för att vi har siffror på ett papper, utan vi måste få ned antalet i barngrupperna i verkligheten ute på förskolorna. Det har ju sett ut så här tidigare, och vi har inlett ett arbete för att göra detta. Jag håller med om att detta bör utvärderas och undersökas så att vi får en verklig effekt av dessa pengar. Precis som säger är 1 miljard mycket pengar, men möjligen är det inte tillräckligt. Vi behöver helt enkelt intensifiera arbetet så att vi får ett verkligt resultat. Det är helt centralt för att förskolorna ska ha sin pedagogiska verksamhet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2018/19:Ubu15 102 (M): Jag vill inleda med att säga att är ett fantastiskt land när det gäller möjligheten att studera på i stort sett alla nivåer. Det finns bra former av studiemedel. Dock måste studiemedlen anpassas efter verkligheten, och det är det som det handlar om här. Själv har jag ett 30-årigt förhållande med , . Jag har väldigt nöjd med förhållandet tidigare. är det lite tuffare, nu kommer återkrav. Men det har gjort att jag kunnat läsa en lång utbildning på universitet, så det är något som är väldigt bra. Frågan om studiemedel berör många människor. Därför är det många motioner, vilket är väldigt roligt. Betänkandet innehåller över 30 yrkanden och 11 reservationer, så det är ett stort intresse för frågan. Jag står förstås bakom alla reservationer från , men jag yrkar bifall bara till reservation nr 5, som vi har tillsammans med KD. I takt med att samhället har förändrats har även arbets- och studielivet förändrats. läste man ofta en utbildning direkt efter gymnasiet. Man arbetade ofta på samma arbetsplats och hade kanske samma yrke hela livet. Man kanske också skaffade barn efter att man hade studerat. Så ser det inte alltid ut längre. Det är ganska mycket som har förändrats. Vi måste anpassa oss till förändringarna i samhället, till hur arbetsmarknaden ser ut, till olika innovationer och också till hur livet förändras. Då måste också studiemedlen följa dagens förutsättningar. Vi behöver stärka möjligheterna till vidareutbildning och omställning genom att se över studiemedelssystemet. Det måste ändras så att det passar även för äldre. Om man har en högskoleexamen ska man ha möjlighet att läsa in ytterligare en examen, och det ska också kunna ske senare i livet. Man kanske vill ha en ny utbildning eller en vidareutbildning. Det kan också vara så att ens första utbildning startar ganska sent. Men då måste man förstås ha en möjlighet till finansiering. Majoriteten avstyrker våra motioner, som jag tycker är väldigt bra och angelägna, med hänvisning till att det kanske kommer att vidtas olika åtgärder. Men vi känner oss väldigt otåliga. Vi tycker inte att det kan vänta , utan vi vill påskynda dessa viktiga förändringar. Därför har vi väckt de här, tycker jag, bra motionerna. Vi talar om ett omställningspaket. Där ingår till exempel en höjning av fribeloppet, en ökning av antalet extra studieveckor för den som fyllt från 40 och en höjning av åldersgränsen för studiemedel till från dagens åldersgräns som infördes . Vi vill också ge möjlighet till tilläggslån för studerande som har barn och även ge möjlighet för den som har en högskoleutbildning att få studiemedel. Jag yrkar alltså bifall till reservation nr 5. 103 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till två reservationer på området, reservationerna 2 och 8. När man läser de inkomna motionerna är det ganska lätt att se en röd tråd. Flera partier talar om att möjligheten till studier senare i livet behöver förbättras. Men förslagen skiljer sig åt så pass mycket att ingen majoritet för något förslag uppstår, vilket resulterar i att det i princip inte blir någon förändring alls. Jag skulle vilja hänvisa till en historia som jag då och då får återberättad för mig om 1985. Där låste man mer eller mindre in ett antal styrande politiker i ett rum och lät dem inte komma ut förrän de hade kommit överens. Jag skulle gärna se att vi gör samma sak. Vi är olika partier med olika ingångvärden, men vi är alla överens om att ska behålla och stärka sin roll som kunskapsnation och att ett av många mål vi alla siktar på är möjligheten till studier senare i livet och längre upp i åldrarna, för att bara ta ett exempel. Låt oss då ta fasta på det faktum att vi har samma mål och sätta oss ned för att diskutera vilken väg som är bäst för att komma dit. Jag är övertygad om att vi ska kunna komma överens för lärares, för elevers och för framtid. Min och mina partikamraters dörr står alltid öppen för diskussioner. ska vara ett land där människor kan bo, verka och ha barnen i skola även utanför de större orterna. Därför föreslår vi att examinerade lärare som tar anställning i områden som av EU definieras som glesbygd ska få av sin studieskuld avskriven som de arbetar i glesbygden. Här är återigen en sådan fråga där andra partier från både vänster och höger är inne på en liknande linje, även om det talas om exempelvis olika procentsatser. Det här är en satsning som behöver göras för att åtgärda exempelvis lärarbristen i våra glesbygder och för att kunna bevara eller återskapa en levande landsbygd. På landsbygden är det ofta svårt att rekrytera läkare och sjuksköterskor, vilket hotar såväl vårdens kvalitet som patientsäkerheten. Att locka läkare till landsbygden är en utmaning inte bara i utan även i andra delar av världen. I landsbygdsområden i finns ett system där läkare kan förbinda sig att arbeta ett visst antal år och som bonus få sin studieskuld reducerad. Vi anser att systemet är intressant och vill därför att det ska kostnadskalkyleras och utredas för motsvarande svenska förhållanden. Ett motsvarande system kan även appliceras på sjuksköterskor för att de ska vilja söka sig till mindre attraktiva orter och till glesbygden. Den internationella samarbetsorganisationen granskar utbildningssektorn i sina medlemsländer. En faktor som organisationen tittar på är den så kallade utbildningspremien, det vill säga hur mycket du tjänar på att plugga vidare jämfört med att börja jobba direkt efter gymnasiet. brukar hamna i botten, och den senaste undersökningen var tyvärr inget undantag. har den klart lägsta utbildningspremien av samtliga och är därmed det land där det lönar sig minst att skaffa sig en högre utbildning. I mitt anförande i debatten om studiestöd ställde jag den retoriska frågan om vi har ett problem med så kallad felutbildning i . Med det begreppet menas att en person har utbildningskvalifikationer som överstiger de kompetenskrav som finns för en tjänst, som personen saknar kompetens för att ta anställning inom de yrken där det behövs arbetskraft. vill jag svara på den frågan. Och svaret är, tyvärr, ja. Åtta av tio studenter uppger att de studerar för att få jobb, så motivationen och viljan är således inte problemet. Men studier visar på en betydande felutbildning hos den svenska arbetskraften. Statistiken visar att fyra av tio högskoleutbildningar är rena förlustaffärer. Man studerar helt enkelt fel inriktning om målet är att få ett jobb. En kvantitativ utbyggnad av det svenska utbildningssystemet ser därför inte som en garanti för att matchningsproblemen på arbetsmarknaden blir lösta. Den lägre utbildade riskerar snarare att bli utan jobb, som andra utbildar sig inom områden där det inte finns jobb eller något behov och i stället får arbeten som inte ställer krav på kompetens som motsvarar utbildningsnivån. Felutbildning innebär också med stor sannolikhet att lönepremien påverkas negativt. Om många på arbetsmarknaden har formellt högre kvalifikationer än vad som krävs för aktuella jobb kommer lönerna att vara förhållandevis låga för dessa personer. Med andra ord blir utbildningspremien låg, vilket ytterligare bidrar till arbetsmarknadens matchningsproblem. Ni känner säkert igen detta från mitt anförande . föreslår därför, som en del av lösningen, att man ska uppmuntra studenter att gå de utbildningar där det finns ett stort behov på arbetsmarknaden och som är viktiga för ekonomi och framtida utveckling genom att ge studenterna på sådana utbildningar mer i studiebidrag. Vi föreslår därför ett påslag på studiebidraget med för dessa utbildningar. Det kommer att belasta statskassan en del, ja, men om vi lyckas med att få fler studenter att välja dessa utbildningar är vi övertygade om att vinsterna kommer att vida överstiga kostnaderna och felutbildningarna att minska. Vilka utbildningar som avses är ju såklart ett levande dokument baserat på arbetsmarknadens rådande behov och prognoser. Men det kan enligt vår uppfattning röra sig om exempelvis vissa ingenjörs- och it-relaterade utbildningar, sjuksköterskor eller lärare. Individens incitament för att välja utbildning utifrån arbetsgivarnas behov behöver stärkas. Ett sätt är förslaget om förhöjt studiestöd för bristyrken, ett annat är avskrivningar av studielån för lärare som tar anställning i glesbygd. Efterfrågade yrken och utbildningar blir mer attraktiva genom att utbildningspremien stiger. Först då kan utbildningen komma i takt med omvärlden. I detta anförande instämde , och (alla SD). 104 (C): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 9. Vi står givetvis bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar vi endast bifall till den. Oavsett vem man är, varifrån man kommer eller vilka föräldrar man har ska man ha goda möjligheter att studera i och även kunna lyckas på arbetsmarknaden, för jobb är något av det allra viktigaste, om inte det absolut viktigaste, för att bryta utanförskap och få fler människor in i samhället. För att få människor i arbete krävs en rad reformer. Det handlar bland annat om utbildning och att ge bättre förutsättningar att studera såväl på gymnasial nivå som i vuxenutbildning, högre utbildning och även vidare i det svenska utbildningssystemet. Att tillhandahålla ett högkvalitativt utbildningssystem är en av politikens viktigaste roller. Det är viktigt för individens möjligheter att få ett arbete men också för förutsättningarna att personligen bilda sig. För samhället är det helt avgörande att människor får möjlighet till en utbildning av hög kvalitet för att kunna möta de behov som finns på arbetsmarknaden och för att lyckas med de stora utmaningar som vi har på arbetsmarknaden på grund av missmatchning; till exempel misslyckas var fjärde rekrytering. Att stärka utbildningarnas kvalitet är helt avgörande, men det behövs också ett studiemedelssystem som gör att människor vill, vågar och kan ta steget vidare till studier. har några viktiga punkter vad gäller studiemedel. En är med i det januariavtal som har tecknat med Socialdemokraterna, . Det handlar om att skapa förutsättningar för människor att kunna studera högre upp i åldrarna och att kunna omskola och vidareutbilda sig. Med dagens utveckling med automatisering och digitalisering samt en pensionsöverenskommelse som visar att vi kommer att behöva jobba högre upp i åldrarna för att finansiera vår gemensamma välfärd, med allt vad det innebär, behöver det vara möjligt för människor att ställa om eller vidareutbilda sig. Det är en helt avgörande fråga för svensk konkurrenskraft och för den svenska arbetsmarknaden. Därför är jag glad över att det finns med i den överenskommelse vi har tecknat med regeringen och Liberalerna. Senast i budgeten 2021 ska reformer införas för att möta detta. har mer politik för studiemedel än bara möjligheten att studera högre upp i åldrarna och möjligheten till om- och vidareutbildning. Vi vill se ett flexibelt studiemedelssystem som ger möjlighet att stimulera människor att studera i snabbare takt än normalt. Det handlar också om att personer som har gått gymnasiesärskola eller av andra skäl behöver kunna studera i långsammare takt ges förutsättningar till detta i det svenska studiemedelssystemet. En viktig fråga som är aktuell och som den tidigare regeringen under förra mandatperioden tog tag i efter den parlamentariska socialförsäkringsutredningen handlar om möjligheten för studenter att vara deltidssjukskrivna . Det är en helt avgörande fråga där har drivit på. finns det en statlig utredning på remiss, men det är en bit kvar innan detta kan genomföras på riktigt och göra skillnad för studenterna. Jag hoppas att denna fråga hålls vid liv och att detta genomförs. Frågan om att skapa förutsättningar för deltidssjukskrivning har diskuterats alltför länge i kammaren, och måste det bli lite politisk verkstad för studenterna. Vad gäller deltidssjukskrivning under studier måste dessutom lärosätenas möjlighet att möta upp dessa studenters behov av att studera på deltid förbättras. vill även att det ska ges förutsättningar att kunna bo och leva i hela landet. Dagens svenska studiemedelssystem är ett av de mest urbaniserande system vi har i samhället. Studenter får förmånliga lån och bidrag och i de allra flesta fall en högkvalitativ utbildning om de flyttar från gles- och landsbygd till stora städer för att vidareutbilda sig. För många, dock alltför få, innebär det också att man får en högre lön och därmed bättre privatekonomi genom att ta steget att flytta från gles- och landsbygd till stora städer för högre utbildning. har ett förslag kopplat till detta, och det var även med i landsbygdskommitténs betänkande. Det handlar om en avskrivning av studieskulderna för de personer som läser en högre utbildning och sedan flyttar tillbaka hem eller flyttar till glesbygden. Härmed skapas en förutsättning för att det ska löna sig att studera och sedan flytta till de områden som kanske har svårast att lyckas med rekryteringar av samhällsviktiga funktioner. Det kan handla om läkare, sjuksköterskor och lärare i offentlig sektor. Det kan också handla om företag som behöver få tag i en civilingenjör eller annan tekniskt utbildad person för att kunna ta nästa steg och utveckla sin verksamhet och därmed bidra till lokalsamhället. Att ta ytterligare steg för att skapa incitament för människor att bo och leva i hela landet är helt avgörande för att vi ska få ett utbildningssystem som möter de behov som finns i hela landet. I och med att studiemedelssystemet är ett av de mest urbaniserande finns det skäl att överväga reformer just för detta system. Studiemedelssystemet spelar en viktig roll i . Det skapar förutsättningar för människor att kunna utbilda sig. Det är bra att det kommer reformer i januariavtalet som ger möjlighet att studera högre upp i åldrarna och att om- och vidareutbilda sig. Men det behöver göras mer, och jag har lyft upp några områden i detta anförande. 105 (KD): Utbildning och bildning har en avgörande betydelse för ett gott samhälle och för människors personliga utveckling. Utbildning ska också möta arbetsmarknadens behov av kvalificerad och välutbildad arbetskraft. I är givetvis målet att alla ska kunna förverkliga sina drömmar så långt det bara är möjligt. Vi vill att alla ska ha tillgång till en utbildning, och i har vi ett unikt system där det är avgiftsfritt att studera. Det ska vi vara stolta över. Studietiden är förstås förenad med levnadsomkostnader. har även här ett unikt system att värna om och vara stolt över. Genom att minska ekonomiska hinder ska alla invånare ha möjlighet till utbildning oavsett vem man är, var man kommer från och vilka familjeförhållanden man har. Möjligheterna till fortsatta studier ska inte vara begränsade till ett visst åldersintervall . I stället måste det finnas möjlighet att påbörja helt nya studier eller att komplettera tidigare utbildning under hela livet. Det innebär att vi behöver en vuxenutbildning som är väl utbyggd. Därigenom ökar vi dessutom förutsättningarna att tillgodose arbetsmarknadens behov av utbildad arbetskraft. Alla delar av studiestödet, det vill säga studiebidrag under gymnasiestudier, bidrag till elever med funktionsnedsättning, lärlingsersättningar och studiemedel med bidragsdel och lånedel, ska bidra till att utjämna ekonomiska skillnader och skapa goda förutsättningar såväl för enskilda som mellan grupper i samhället. Det finns ett egenvärde i att studenter etablerar sig tidigt på arbetsmarknaden, och därför är det positivt att studenter får möjlighet att arbeta , så länge studierna inte blir lidande. begränsar fribeloppet studenternas egna beslut om hur mycket tid och möjlighet de har att arbeta vid sidan av studierna. Därför menar vi att fribeloppet bör slopas. Vi vill också stärka möjligheterna till vidareutbildning och omställning för att underlätta för en omstart senare i livet. Jag förväntas arbeta lite längre än mina föräldrar, och det innebär att vi också måste ge möjlighet till omstarter. Vi behöver bli bättre på matchning och kompetensförsörjning, och den enskildes egna jobbchanser måste förbättras genom möjlighet till vidareutbildning och omställning. Bland annat bör man se över hur studiemedelssystemet kan ändras så att den som är äldre eller har högskoleexamen får ökad möjlighet att studera även senare i livet.