prot · H70945 · 2019-12-05 00:00:00 — Sedan är det också viktigt att se över även den privata sektorns förutsättningar. Det handlar ju om förutsättningarna för alla kulturskapare och om den fria företagsamheten, som är viktig här. För sedan träffade jag faktiskt många konstnärer som påpekade att det finns avdragsförutsättningar som kanske kan underlätta inte minst för konstnärer. Om stora företag fick göra avdrag för inköp av konst skulle det kunna vara ett incitament som hjälper konstnärer att få sina verk sålda. Kultur, medier, tros-samfund och fritid Detta är frågor som vi kommer att behöva aktivt titta vidare på, och det är förslag jag är väldigt öppen för att diskutera vidare – bland annat med . 13 (M) replik: Det ser vi fram emot, och det gör även kulturarbetarkollektivet. Helt kort: saknar produktionsrabatter för filmproduktion. Därför har storproduktioner som Game of Thrones, Mission Impossible och Midsommar spelats in på andra ställen än i . Jag tycker att vi tidigare här i kammaren, när jag har interpellerat i frågan, har fått ett halvt löfte från kulturministern om att detta skulle finnas med i den här budgeten. finns det inte med, och Filmsverige står liksom och stampar och undrar när det kommer. Vi tappar nämligen intäkter; filmturism är också en mycket god inkomstkälla för ett land. Min fråga är: När får vi förslag på produktionsincitament för film? 14 LAWEN REDAR (S) replik: Jag håller fullständigt med om vilket starkt filmhistoriskt arv vi har i och om att vi måste jobba vidare för denna branschs förutsättningar här hemma. Vi ser att man i många länder i har infört detta produktionsincitament. Vad vi också kan se är att EU-länderna vid införandet börjar tävla med varandra. Om något land sänker skattetrycket för produktion av film kommer något annat land att gå längre för att skapa sig underlättande konkurrensförutsättningar. Jag menar att detta inte är ett positivt sätt att jobba för att stärka en bransch. Vi ska inte konkurrera med skattelättnader. tog fram denna rapport på initiativ av nuvarande landsbygdsministern, som då var ordförande i näringsutskottet. Vi kan se att detta är någonting som hela branschen ställer sig bakom, så vår ambition är att arbeta vidare med det. Men i denna budget är frågan inte med. 15 (M): Utgiftsområde 17 visar på den stora bredd som ingår i kultur, bildning och idrott. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande för hela utgiftsområdet och dessutom ett särskilt yttrande för den del som avser public service. Tänk er ett samhälle utan alla de olika områden som innefattas av utgiftsområdet! Går det ens att föreställa sig en tillvaro utan musik, teater, konst, fria medier, bibliotek, idrott och trossamfund? Det är helt enkelt omöjligt att föreställa sig! Tillvaron vore synnerligen torftig utan det tvärsektoriella kitt som fogar oss samman mellan politikområden som vård, skola och omsorg. Vårt område skapar relationer. Det berör och engagerar. Kultur, medier, tros-samfund och fritid Kulturen följer oss genom livet och finns i olika skepnader och på olika ställen, inte sällan beroende på var i livet vi befinner oss. I Kulturanalys rapport står följande: ”Variationerna mellan olika gruppers kulturvanor följer utöver det geografiska mönstret även ett socioekonomiskt mönster. Eftersom skillnaderna i kulturvanor mellan olika grupper av befolkningen och olika delar av landet består drar Kulturanalys slutsatsen att kulturpolitiken inte har varit framgångsrik i strävan mot deltagandemålet.” Detta måste vi förstås ändra på. Kulturvanor och konsumtion av kultur hänger ihop och är inte isolerade från statens ekonomi eller från den enskildes. Viss konsumtion av kultur finansieras delvis av staten men också med den egna plånboken. Här kan man se en koppling: När skatten sänks får människor mer pengar i plånboken, och då kan de ta del av kultur mer. lovar inte allt till alla. Vår prioritering är att tillgängliggöra kultur för främst barn och unga, inte minst i utsatta miljöer. Kulturanalys rapport bekräftar att offentligt finansierad kultur tillkommer grupper där föräldrarna har hög utbildning och höga inkomster. Därför vill vi moderater föra över resurser från kultur som i första hand konsumeras av vuxna till satsningar på barn och unga, inte minst i utsatta miljöer. Vi tar det första steget i vår budget . Vår budget innehåller en kraftig satsning på ett kulturpaket för barn och unga. Jag är mycket stolt över att vi tar detta steg. Mot vår budget står en Stockholmsstyrd budget som gynnar framför allt vuxna stockholmare och besökare som får gratis entré på statliga museer, som museer i landsorten har stora ekonomiska svårigheter. Fri entré till statliga museer är ett dyrt förslag som förstärker de ojämlika villkoren för kulturkonsumtion i hela landet. Det är inte rimligt att landsbygdens skattebetalare ska stå för notan. avvisar således regeringens förslag om fri entré till statliga museer till förmån för kultur riktad mot i första hand barn och unga. Naturligtvis ska barn och unga gå in gratis på statliga museer . Vi konstaterar att folkbildningen fått betydande ekonomiska förstärkningar som en följd av det tidigare stora flyktingmottagandet. föreslår vi en viss justering av denna del och vill frigöra dessa resurser så att de i stället kan gå till barn och unga. Det blir en stor satsning på idrotten, där vi har 200 miljoner i vår budget. Utöver detta förstärker vi anslaget till friluftsorganisationer, också med fokus på barn och unga. Friluftsliv och fysisk aktivitet främjar folkhälsan i alla åldrar. Vår allemansrätt är unik. Att vara ute i naturen har en positiv effekt på individens hälsa både fysiskt och psykiskt. Friluftslivet har en stor potential att stimulera till rörelseglädje och social inkludering för gamla och unga och för människor med olika förutsättningar och etnisk bakgrund. Att uppleva naturen tillsammans bygger förstås också ovärderliga broar mellan oss. Vidare innehåller vårt kulturpaket en satsning på , som når alla barn i . I befinner sig varje barn , och då når detta också alla barn. Där har kulturarbetare bra möjligheter att pedagogiskt sprida kreativ kunskap till barn och ungdomar i alla åldrar. Kultur, medier, tros-samfund och fritid utvärderingar av Skapande skola har visat att en stor majoritet av kommunerna regelbundet har använt sig av reformen med gott resultat. Vi fortsätter dessutom vår förstärkning av bibliotekens arbete för i första hand barns och ungdomars integration. Läsning är makt. Bildning är oerhört viktigt för ett barns språkliga och intellektuella utveckling. En god läsförmåga är nyckeln till en framgångsrik skolgång och skapar möjligheter för resten av livet. Språkinlärning handlar även om alla barns och ungas rätt till kunskap. Därför prioriterar vi arbetet med att stärka de kommunala bibliotekens arbete gentemot skolorna. Tillsammans kan de bygga broar med fokus på barns och ungas integration. kom en oroande rapport från som visar att barn och unga rör sig för lite. Faktum är att är sämst i . Den statistik som lyfter fram visar att av pojkarna och av flickorna rör sig för lite. Det är mycket oroande siffror, och vår satsning på idrott går hand i hand med vad denna rapport visar. Vi måste verkligen ta ett riktigt rejält tag för att få fler barn och ungdomar att röra på sig. Jag hade kunnat berätta mycket mer. Jag är väldigt stolt över vår budget, men jag stannar här. Jag har tagit upp frågan om kulturarbetarnas villkor, och jag kommer att göra det fler gånger i denna kammare. Utan kulturarbetarna har vi inte en högkvalitativ kultur i . I detta anförande instämde , och (alla M). 16 (SD): Den politiska kartan ritas om. Gamla allianser faller och nya formas. I kulturpolitiken är det uppenbart att två partier som tidigare haft egna visioner för det kulturpolitiska utgiftsområdet har förpassat den formen av kulturpolitiskt engagemang till historien i och med de nya budgetsamarbetsformerna. Till det har ett annat parti funnit inspiration i den kulturpolitiska utvecklingen och på länge format ett eget anslagsfördelningsförslag på kulturområdet. Med dessa förändringar ser vi en vitalisering av kulturdebatten där fler kulturpolitiska idéer debatteras – en friare debatt om vad kultur är, om statens roll inom kulturen och om kulturpolitikens syften. Det är en debatt som vi uppskattar. För har kulturen en central plats i livet, politiken och samhällsbygget. Kulturen ska vara livskraftig och till för alla. Ledord i vår politik på detta område är tillgänglighet och folkhälsa. Vi ser kultur som en viktig beståndsdel genom livets alla skeden, från vaggan till graven. Vi eftersträvar en bred och livskraftig svensk kulturpolitik, där barns, äldres och funktionsnedsattas rätt till kultur särskilt beaktas. Vidare anser vi det viktigt att kulturen kommer nära medborgarna, och vi stöder därför insatser som syftar till att fördela kulturen något mindre centraliserat och något mer regionalt och lokalt. Kultur, medier, tros-samfund och fritid För oss är det självklart att vi i har ett unikt och värdefullt kulturellt arv som är värt att bevara och belysa. För att uppnå detta har vi fördelat satsningarna inom utgiftsområdet mellan insatser för att bevara och levandegöra det svenska kulturarvet och insatser som syftar till att tillgängliggöra kulturen för barn och unga, för äldre och för personer med funktionsnedsättningar. Därutöver tillförs friluftslivet ordentliga anslagshöjningar, och inom idrotten omfördelas medel för att permanenta elitsatsningen och för särskilda satsningar på idrott för äldre. återför vi tidigare neddragningar. Vi minskar anslag som är riktade till särskilda integrationsåtgärder, för även om delar av kulturpolitiken kan ha en integrationsfrämjande verkan bör integrationsåtgärder i sig inte vara ett huvudsakligt syfte för kulturpolitiken. Idrotten och folkbildningen fyller sitt existensberättigande genom egenvärdet av dessa verksamheter, och det blir märkligt med exempelvis folkbildningsintegrationssatsningar framför folkbildningssatsningar. Vi drar även in bidrag som riktar sig till etniska föreningar, föreningar som baserar sig enbart på kön eller andra verksamheter som baserar sig på för oss ovidkommande yttre kriterier. Verksamheter i föreningsliv som vill erhålla offentligt stöd bör vara öppna för samtliga medborgare i landet. För oss är det främmande att det offentliga, som bör vara öppet, aktivt främjar verksamheter som inte välkomnar samtliga medborgare att delta i sina verksamheter. För har kulturen en central plats i livet, politiken och samhällsbygget. Trots en vitaliserad kulturdebatt är det enbart vi som lägger fram en mer övergripande idé om nya kulturpolitiska mål, det vill säga en övergripande vision för kulturpolitiken. Vi vill med våra kulturpolitiska mål tydliggöra att staten har ett ansvar för att skapa goda grundvillkor för kulturen. Kulturpolitik är mer än anslagsprioriteringar. Vi står som enda parti med ett alternativ till huvudsaklig kulturpolitisk inriktning i svensk debatt. Samtidskonsten bör i något högre utsträckning stimuleras att stå på egna ben. Vi är övertygade om att svenska kulturskapare är en kompetent och resursstark grupp som är fullt kapabel att vara både delaktig i och mottagare av fler alternativa försörjningsformer. Det finns utöver det en allmän hållning från vår sida att samtidskulturen i så hög grad som möjligt ska vara fri. Vi är övertygade om att man inte bör vara beroende av politiska pekpinnar och formulär utan i högre utsträckning våga uttrycka sig fritt. En av våra största prioriteringar inom kulturområdet är vår kulturarvsmiljard, en satsning som sträcker sig över flera anslag med inriktning på kulturarvet. Inom kulturarvsmiljarden ryms en höjning av den kyrkoantikvariska ersättningen med . Vi har förordat en höjning av den kyrkoantikvariska ersättningen. Behoven på området är stora men också utvecklingsmöjligheterna. Det är glädjande att fler nu följer oss, om än avsevärt mindre ambitiöst och utan hänsyn till alla behov på området. Kulturarvssatsningen innehåller också en förstärkning av museer i hela landet. För vår satsning på öppna museer avsätter vi i en fond som museer i hela landet kan äska medel ur. har det rapporterats om att länsmuseernas ekonomiska situation blir alltmer ansträngd. En tredjedel av landets länsmuseer kommer att behöva dra ned på verksamhet och personal för att klara sig. meddelades att fått stänga sitt konstmuseum eftersom de inte har råd att underhålla fastigheten. Kultur, medier, tros-samfund och fritid Regeringen visar , med 90 miljoner ytterligare till fri entré på vissa storstadsmuseer, att man än en gång glömmer landsbygden i museipolitiken. I stället för att främja en hållbar museipolitik i hela landet fokuserar man på att lägga ytterligare resurser på storstadsmuseerna, museer som utan problem kan upprätthålla höga besökssiffror även med en inträdesavgift. Regeringen bör omprioritera inom museipolitiken och söka använda medel för att bygga långsiktig museiverksamhet i stället för att hjälpa storstadsbor och turister till gratis museibesök på bekostnad av resten av nationen. Våra nordiska grannländer har i flera avseenden gjort flera framsteg vad gäller digitaliseringen av bibliotekstjänster och visat på flera möjligheter för att utveckla biblioteken. Det är en utveckling som bör inspireras av, för ökad nordisk likvärdighet och samordningsmöjligheter bör vara en uttalad ambition för . bör vi digitalisera merparten av vad som har getts ut i landet. anslår vi närmare 100 miljoner för att påbörja detta projekt, bland annat genom en permanent statlig finansiering av Litteraturbanken men också digitaliseringsstrategin i stort. Vi är medvetna om att vår kulturpolitik provocerat många av de andra partierna . Vårt inträde har inneburit ett slut på en del av den konsensus som rått inom kulturpolitiken. Vårt avtryck blir allt tydligare. Andra partier har i större utsträckning börjat diskutera kulturarvets former, svensk kultur, public service och gestaltningen i den offentliga miljön. Från att partiledare för största partier inte ens förstått att vi i har en egen särpräglad kultur börjar vi nu tillsammans aktivt diskutera och främja den svenska kulturen. Genom att vara det enda parti som på allvar har ett alternativ till regeringens kulturpolitik, vill jag påstå, har vi iklätt oss ledartröjan i den kulturpolitiska debatten i . Debatten om den svenska kulturen är nu mer livskraftig än . Och jag är glad över det, därför att det vitaliserar frågor som berör människor på djupet, frågor om sammanhållning, identitet, avtryck och kreativitet. På många områden ser jag många möjligheter att samlas kring gemensamma initiativ. Vid en jämförelse av budgetmotionerna noterar jag att det konservativa blocket – , – samlats kring förstärkningar till , där vi menar att regeringen inte gör tillräckligt. Jag noterar också med glädje den satsning som vill göra på svenskt friluftsliv. har vi varit det enda oppositionsparti som drivit kraftiga anslagshöjningar för att främja folkhälsa och rörelse hos barn och unga. Det är en välkommen utveckling. Jag vill också understryka de särskilda yttranden som har i betänkandet om att se över medelstilldelning och uppdrag för det så aktuella public service. Där ser vi att det finns ett behov av att kunna göra mer för mindre, särskilt efter kulturutskottets besök i . 17 (L) replik: Kultur, medier, tros-samfund och fritid Jag läser budgetförslag och har några kompletterande frågor om förslagen där. drar ned på litteraturstödet. Litterära evenemang ska bli färre, internationella utbyten ska minska och efterhandsstödet ska dras ned. Detta ska ske i när folk borde läsa mer men läser mindre. Vi borde satsa mer på läsfrämjandet. Detta sker i då förlagen har det ganska tufft. Varför föreslår då att vi ska dra ned 30 miljoner på litteraturen? Filmen får i budgetförslag en neddragning med drygt 97 miljoner. Man säger att man i stället vill ha ett filmavtal. Det kommer ju inte att finnas på plats , men i er budgetmotion föreslår ni en neddragning med nästan 100 miljoner på svensk film. Jag tror att behöver svensk film, och jag tror att svensk film behöver det stöd som finns. Hur skulle det fungera om budgetförslag skulle gå igenom utan att vi har ett filmavtal? Och det lär vi inte ha . Vad skulle det då innebära för svensk film? föreslår att ska dras ned på samlingslokaler runt om i . Var tycker att det finns för många mötesplatser? föreslår att drygt 770 miljoner ska dras ned på folkbildningen. Är det bedömning att bildningsnivån i är alldeles för hög och att man därför bör dra ned kraftigt på folkbildningen? 18 (SD) replik: Tack, , för frågorna! Totalt sett stärker vi för egen del årets budget på kulturutskottets beredningsområde i förhållande till . Av 50 anslagsposter förstärker vi på 24 områden i förhållande till regeringens förslag. Vi lägger oss på en högre ambitionsnivå än regeringen, och det gäller brett på beredningsområdet, såväl de samtida kulturutbuden och kulturupplevelserna som kulturarvet. I 15 fall ligger vi på samma nivå som regeringen, och i 18 fall minskar vi utgifterna. Sist men inte minst vill jag för att bredda perspektivet påminna om vår kulturarvsmiljard. Det är ett helt nytt anslag uppdelat i ett antal olika anslag för behovsprövade insatser för en nationell kulturarvsfond, öppna museer – Liberalerna har tidigare följt med i den riktningen men har slopat det förslaget – skapande äldreomsorg, inrättande av och möjligheter till fler kulturreservat i landet, stimulansbidrag till kulturmiljö och kompetens i landets kommuner, stimulansbidrag till kultur i vården, där fler professionella kulturskapare och konstutövare kan få fler försörjningsmöjligheter och ben att stå på, kulturlotsar och en bibliotekssatsning på närmare 100 miljoner. Jag noterar att regeringen satsar 25 miljoner för att biblioteken ska nå ungdomar i socioekonomiskt svaga miljöer. Detta görs dock på bekostnad av andra läsfrämjande insatser. Vad gäller bidraget till litteratur- och kulturtidskrifter och tidskriftsstödet stämmer det att vi gör en neddragning där, men det är inte så allvarligt som debatten låter påskina. Kultur, medier, tros-samfund och fritid Som vi ser det bör resurserna i svensk kulturpolitik omfördelas till mer behovsprövade områden. 19 (L) replik: Det är sant att det finns satsningar i motion: 300 miljoner till kulturlotsar som ska undervisa i svenskt kulturarv och närmare en halv miljard extra till det kyrkopolitiska arvet. Men faktum kvarstår att om budget skulle röstas igenom i kammaren, vilket den inte kommer att göra, skulle svensk film förlora från , eftersom det inte finns något annat filmavtal eller annan finansiering på plats. skulle dra ned 30 miljoner på litteraturstödet. Det skulle bli färre litterära evenemang, mindre litterärt utbyte och mindre efterhandsstöd till förlagen. De skulle dra ned 20 miljoner på samlingslokaler, så skulle få färre mötesplatser. De skulle också dra ned 770 miljoner på folkbildningen, plus ytterligare ett par hundra miljoner på möjligheten för nyanlända att lära sig svenska. tycker tydligen att det är besvärande att nyanlända lär sig svenska. Men var finns konsekvenstänkandet i dessa stora nedskärningar? 20 (SD) replik: I debatten låter det ibland som att Liberalerna jämte övriga partier som ingår i regeringssamarbetet och regeringen inte har förstått de behovsprövade insatser som Kultursverige skriker efter. Det gäller inte minst den nödvändiga uppräkningen av den kyrkoantikvariska ersättningen, som också har utvecklingsmöjligheter i sig. Det gäller även kulturlotsfunktionen, som faktiskt var en av de största moderna kulturpolitiska reformerna som lanserade . Det handlar inte alls om att bara undervisa i svenskt kulturarv, utan det är en funktion som ska integrera kulturen i vård, äldreomsorg, skola, samhällsmiljö och samhällsbyggnad. Det är en funktion som på allvar kan vitalisera svenskt kulturliv och öppna nya dörrar för dem som står långt från kulturlivet och kulturarvet. Liberalerna som bildningsparti borde bejaka denna pedagogiska satsning. 21 LAWEN REDAR (S) replik: Låt mig fortsätta på samma tema: Det är en fullständig nedskärningsbudget som presenterar i relation till regeringens budget. Vi ser en anslagsminskning om . Jag ska belysa några av dessa . De statliga museerna får 94 miljoner mindre, filmstödet 97 miljoner mindre, 20 miljoner mindre och bild- och formområdet 12 miljoner mindre. Vidare är det minus 93 miljoner till ersättningar och bidrag till konstnärerna, vilket jag tidigare debatterat med om. För scenkonstinstitutionerna är det minus 14 miljoner, teater‑, dans- och musikändamål minus 25 miljoner, bidrag till litteratur- och kulturtidskrifter minus 30 miljoner, folkbildningen minus 700 miljoner och så vidare. Detta är vad representant kallar en investering och en annorlunda kulturpolitik. Men jag kallar det som sagt en fullständig nedskärningsbudget. Är det så man ska tolka det? 22 (SD) replik: Kultur, medier, tros-samfund och fritid Jag noterar att väljarna tolkar budget som en strategisk, välkommen och behövd satsning för svenskt kulturliv. Jag ser vilka röda siffror regeringen har i förhållande till satsningar. Några av de viktigaste myndigheterna och kulturinstitutionerna, som skrikit efter medel, möts varken av uppräkning eller av ambitionshöjning från regeringen. Det handlar om , den kyrkoantikvariska ersättningen och bidrag till den nationella kulturmiljövården. Det handlar om centrala museer och stiftelser samt bidrag till vissa museer och museer över hela . Det handlar om särskilda insatser inom friluftsliv och idrott. Det handlar om , forsknings- och utvecklingsinsatser, stöd till icke-statliga kulturlokaler över hela landet för anpassning till funktionsnedsatta med mera. Inte minst handlar det om Skapande skola, som skulle ge många professionella kulturskapare och amatörer fler ben att stå på. Men här säger regeringen och Lawen Redars parti nej till satsningar. Bilden är alltså bredare och mer färggrann än vad Lawen Redar försöker påskina. Det finns mindre omprioriteringar i vår budget i de anslag som Lawen Redar pekar på. Jag är inte orolig för att det stör verksamheten i stort, utan här finns potential genom effektiv styrning. Trenden har länge visat att regeringen har problem med sin finansiella kompetens vad gäller att kunna ge finansiellt stöd och styrning när det kommer till budgetuppföljning och att verksamhetsinriktning håller budget och plan . Därför är jag inte orolig för mindre omprioriteringar. 23 LAWEN REDAR (S) replik: Jag är nog av uppfattningen att nedskärningsbudget verkligen kommer att störa scenkonstinstitutionerna, dans- och musikändamålen, bidragen till litteratur- och kulturtidskrifter, de statliga museerna, filmstödet och så vidare. Det handlar om 113 miljoner. Låt mig återgå till min tidigare debatt med . Den handlade om och armlängds avstånd. Jag tittade på denna punkt eftersom menar att man i den värnar oberoende. I punkt 200 står det om de insatser som görs i vad gäller konst att när konst köps in av kommunen ska tidlös och klassisk konst som ger uttryck för och harmonierar med kommunens historia, lokala identitet och fysiskt bebyggd miljö sättas framför utmanande samtidskonst. Låt mig åter ställa frågan: Ska man tolka detta som att exempelvis armlängds avstånd upprätthålls? 24 (SD) replik: Kultur, medier, tros-samfund och fritid Innan tog över makten i var konstinköpen i allra högsta grad politiskt styrda. Det fanns ett politiskt fastslaget reglemente som styrde inriktningen av konsten i detalj. Vilka införde detta? Det var Socialdemokraterna, . Ett par av dessa partier sitter nu i regeringen, inklusive Lawen Redars eget parti. Detta rimmar ohyggligt dåligt med alla lovord om armlängds avstånd och oberoende. förordas en tidlös konst som harmonierar med kommunens historia, identitet, fysiskt bebyggda miljö etcetera. Det är önskemål som har förts fram av allmänhet och medborgare.