prot · H70944 · 2019-12-04 00:00:00 — Jag tror att investeringsstöd, som det vi presenterar, med resurser för att man ska kunna bygga gröna och trygga stadsmiljöer bidrar till en lösning för den sociala hållbarhet som är bristfällig. Vi behöver även bygga stadsmiljöer där människor vill träffas och umgås. 177 MOMODOU (V) replik: Jag håller med om den problembild som statsrådet beskriver. Det handlar om trångboddhet och hemlöshet, som ökar. I , där jag bor, drabbar detta barnfamiljer. Som jag tidigare beskrev handlar det även om vräkningar, ungdomar som inte kan flytta hemifrån trots att många av dem vill och människor som inte kan flytta dit där jobb eller utbildning finns. Det handlar om segregation och fattigdom. Bostadspolitiken har en viktig roll i allt detta. Precis som statsrådet sa har vi ett ansvar för att se till att det byggs mer. Men det är ju statsrådet som är ansvarig. Statsrådet har huvudansvaret för just denna politik. Varför gör han ingenting när han har förstått problembilden och ser att alla dessa problem ökar? Varför gör han ingenting? Statsrådet talar varmt om investeringsstödet, som är en väldigt viktig del. Det håller jag med om. Ändå satsar man bara 2,1 miljarder. Om det nu är så viktigt och hjälper till i byggandet av hyresrätter till rimliga hyror – varför satsar man inte? Varför ser man inte till att staten tar en större roll och satsar mer för att fler hyreslägenheter byggs? Ansvaret ligger hos statsrådet. Varför gör han inte detta? 178 Statsrådet (MP) replik: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Jag håller inte med om Momodou analys. Tvärtom är jag glad över att vi nu har kunnat lägga in en ny växel inom svensk bostadspolitik. Vi är betydligt mer aktiva i bostadspolitiken än vad man har varit under många årtionden. Vi investerar 3 miljarder i ett byggande som i stort sett helt har saknats på den svenska bostadsmarknaden. Det går till att bygga hyreslägenheter som människor har råd att efterfråga. Jag tycker att man tar till överord när man säger att vi inte gör någonting. Tvärtom har vi lagt till rejäla resurser för att få en förändring. Jag skulle vilja att Momodou besöker de projekt som blir av i utsatta områden. De hade inte kommit på plats om regeringen inte hade lagt in en ökad aktivitet inom bostadspolitiken. Besök exempelvis i där man nu bygger nya bostadshus som annars inte skulle ha byggts. Det är just sådana projekt som ger nytt liv och ny inspiration och som ger en utvecklingsmöjlighet i bostadsområden. Ökat bostadsbyggande är också en viktig del av lösningen för att man exempelvis ska kunna minska trångboddheten. Det är bara ett område. Det finns ett stort antal områden som inbegrips i januariavtalet och i denna budget. Vi har alltså en aktiv bostadspolitik. Jag vill ställa en motfråga till Momodou . Jag blev lite förvånad över att ni i er budget har förslag på ett statligt bostadsbyggbolag. Staten ska alltså sköta bostadsbyggandet. Är det en relevant lösning på bostadsbristen? Ska staten bygga bostäderna? Om det är svaret här, ska det också gälla på alla andra områden? Ska vi ha statliga klädbolag om vi tycker att kläderna är för dyra? Ska vi ha statliga bagerier som bakar bröd åt oss om vi tycker att maten är för dyr, vilket en del tycker? 179 MOMODOU (V) replik: Jag tror att Per förstår precis vad menar. Staten måste ta en större roll. Socialdemokraterna och brukar tänka att staten har en roll i att se till att människor får bättre levnadsvillkor. När staten trängs tillbaka kommer marknaden in. Man förväntar sig att marknaden ska lösa allting. Det är en politik som vi i inte kan stå för. Det är inte bara som tycker så. All forskning visar att marknaden inte kan lösa detta. Det gäller framför allt marknadshyror, som det nu har kommit förslag om. Det kommer inte att lösa problemet. Fastighetsägarna själva säger att det inte kommer att leda till att de bygger fler bostäder. Det verkar handla om faktaresistens. Vi verkar dela problembilden, men varför satsar regeringen inte för att se till att det byggs mer? Man har satsat lite, men det är inte tillräckligt. Varför satsar man inte mer när man tycker att investeringsstödet funkar? 180 Statsrådet (MP) replik: Jag tyckte att jag var tydlig i mitt tidigare anförande om att jag inte tror att marknaden kan lösa allt. Det behövs en aktiv bostadspolitik för att möta de behov som finns på bostadsmarknaden. Marknaden är väldigt bra på att tillgodose behov hos dem som har stora inkomster eller en förmögenhet som de kan investera. Men marknaden har inte lyckats tillgodose det behov som finns av bostäder som även människor med lägre inkomster har råd att bo i. Det är därför vi nu satsar miljardbelopp. Det handlar om en nivå på 3 miljarder . Detta kommer att komma dem till godo som har behov av bostäder som de har råd att flytta in i. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Jag skulle gärna utveckla detta vidare. kunde vi bara rädda stödet. , strök det ju helt och hållet i sin budget från den politiska dagordningen för att finansiera stora skattesänkningar. Detta är alltså ett viktigt steg för att vi återigen ska ha en aktiv bostadspolitik för de stora behov som finns. 181 (SD) replik: Jag skulle vilja fråga bostadsministern varför han inte lyssnar på polisen. Polisen varnar för att utsatta områden växer sig allt starkare i . Det blir fler områden, även om det nu blivit ett mindre. I den senaste rapporten är det fortfarande ett stort problem. Det finns också en stor risk att det med tiden blir fler utsatta områden i . Polisen har sagt att en av fem åtgärder som är viktiga för att den ska kunna verka i dessa områden för att skapa större trygghet är att den själv kan verka där på ett tryggt sätt. Det handlar till exempel om att reträttvägar spärras av och att man står på viadukter och kastar sten och på andra sätt attackerar polisen och blåljuspersonal. Det finns konkreta förslag från polisen på det bostadspolitiska området som skulle kunna underlätta för polisen att verka i områdena. Där har till exempel föreslagit att man ska ge en möjlighet för kommunerna att söka bidrag från staten på för en områdesplanering som gör det möjligt för polisen att på ett tryggare sätt verka i dessa områden. Varför ser vi inte fler förslag på detta område, mer än det senaste förslaget om att införa förändringar i EBO-lagen? Det finns massvis av politiska förslag på detta område som skulle kunna öka tryggheten. Där är det bostadspolitiska området en viktig del. har presenterat bland annat det förslag jag nämnde alldeles . Varför hakar regeringen inte på? 182 Statsrådet (MP) replik: Det är en felaktig ingång som har i detta meningsutbyte. Tvärtom gör regeringen precis det som efterfrågar, nämligen lyssnar till polisen. Det är därför vi nu kommer med ett stort antal konkreta åtgärder för att få bukt med gängbrottsligheten. Det handlar självfallet om att ge mer resurser till polisen och få fler polisanställda, men det handlar också om att ge polisen de verktyg man behöver, till exempel hårdare lagstiftning för att kunna sätta dem som rekryterar unga in i gängkriminalitet i fängelse och ge strängare straff. Men som polisen gång på gång påpekar kommer man inte att kunna lösa detta problem på egen hand, utan man behöver en samverkan med kommuner, socialtjänst och skola. Det är just därför vi gör insatser för en mer jämlik skola. Vi satsar miljardbelopp på att se till att det finns resurser för en socialtjänst som är närvarande på gator och torg även och , för att fånga upp de barn som annars riskerar att hamna i gängkriminalitet. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik När det gäller den konkreta frågan om kringplanering är det viktigt att påminna här i kammaren om att planering av bostadsområden är en angelägenhet. Det är kommunerna som har ansvar för att planera på ett sätt som tillgodoser de boendes önskemål men även behoven av transporter och av att våra myndigheter ska kunna utföra sina arbetsuppgifter. Vi har ett stöd som införs i budgeten, och det är stödet till gröna, trygga samhällen. Där lyfter vi upp just trygghetsfrågan och att bygga miljöer som skapar ökad trygghet. säger tyvärr nej till detta och vill dra in de pengarna. Där skulle jag önska att hade lite mer eftertanke och såg behoven av att även ha resurser för att bygga om de utsatta stadsområdena så att de blir mer socialt hållbara. Där har möjlighet att ändra sig och förstå behovet av att staten går in och bidrar till att bygga miljöer som skapar social hållbarhet. 183 (SD) replik: har till exempel föreslagit att man ska utarbeta ett underlag för att kunna bygga tryggare bostadsområden. Men också för de bostadsområden som existerar och som behöver ökad trygghet bör man ta fram ett underlag. Där behövs en dialog mellan stat, kommun, fastighetsägare och många andra intressenter på området, för att få bättre förutsättningar för polisen att verka i områdena och för att skapa ökad trygghet så att folk vågar röra sig ute och . Detta innebär en större upplevd trygghet men också att fler personer är ute och rör på sig. Alla dessa bitar är jätteviktiga för att vi ska få ordning på de utsatta områdena, men förslag att ge anslag till kommunerna för att kunna områdesplanera är ett konkret förslag som regeringen inte har fångat upp och som verkligen skulle kunna skapa en förändring på detta område. 184 Statsrådet (MP) replik: Detta meningsutbyte belyser tydligt problemet i världsbild, och det är att man ser människor från andra länder och de utsatta områdena bara som problem. Enligt den politiken ska bostäder i dessa områden helst rivas. Det handlar alltså om att avveckla snarare än om att utveckla. Detta tycker jag är en beklagansvärd bild som bara skapar mer konflikter i vårt samhälle och inte bidrar till att lösa de underliggande problemen. Jag tycker att det som har sagt här i kammaren visar att man heller inte förstår hur fungerar . Det gäller till exempel allt arbete och alla insatser som utlandsfödda och andra generationens invandrare gör i , exempelvis inom byggbranschen. Om detta tillskott av personal och resurser inte fanns i byggbranschen skulle vi inte få det bostadsbyggande som så väl behöver. Min önskan till och är: Sluta att se människor med utländsk bakgrund bara som ett problem! De är faktiskt en resurs för . Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 185 (M) replik: Per anför här i talarstolen att regeringen nu äntligen har fått i växeln. Detta är en klen tröst om man inte ens har lyckats starta motorn, för det är någonstans där som regeringen befinner sig i sin så kallade aktiva bostadspolitik. Det råkar vara så att statsrådet har fått sex propositioner ur händerna som med lite god vilja kan hänföras till det bostadspolitiska området. De enda propositioner som handlar om att på något sätt öka byggandet är alltså en proposition som rör altaner och en proposition som rör attefallshus. Det är regeringens facit. Allt ansvar kan naturligtvis inte läggas på bostadsministern. Detta är förstås ett arbetsgivaransvar, för vi har en bostadsminister på deltid. Han är i första hand partiledare, i andra hand finansmarknadsminister och ibland, när tillfälle ges, ägnar han sig också åt bostadsfrågor. Det är naturligtvis som bär ansvaret för denna ansvarsfördelning. Jag vill ändå vara konstruktiv och ställa en fråga till statsrådet. Är det inte hög tid att se till att vi får en bullerreglering som inte mäts på utsidan av fasaden utan inne i bostaden, där människor väljer att bo? 186 Statsrådet (MP) replik: Det är beklagligt att underskattar min arbetsförmåga. Jag kan lova att vi kommer att kunna genomföra väldigt mycket bostadspolitik med mig som bostadsminister. Det är kanske dags att påminna om att det även under den moderatledda regeringen fanns en bostadsminister som också var finansmarknadsminister. Om det funkade då borde man kunna vara nöjd med det även i detta läge. Jag vänder mig starkt emot beskrivning. Vi ser nu att vi har en ökad aktivitet i svensk bostadspolitik, med 26 000 bostäder som inte hade kommit på plats utan investeringsstödet. Och det är bara uppräkningen . kommer det att komma på plats ytterligare tiotusentals bostäder på bostadsmarknaden som gör nytta för alla som behöver, som är i bostadsbrist och som har ett stort behov. Jag tycker att ska hålla sitt anförande i till exempel , där man nu kan bygga nytt tack vare att investeringsstödet finns. Det är lätt att sitta på sina höga hästar och racka ned på andras bostadspolitik här i kammaren, men när man är ute och ser vilken nytta den faktiskt gör i i vårt samhälle har man kanske inte lika höga hästar längre. Jag måste säga att jag tycker att det är lite märkligt. Vi har, till exempel genom vår proposition om altaner, svarat på ett tillkännagivande som själva har ställt sig bakom i utskottet, om att vi ska bygglovsbefria altaner. Då är det lite magstarkt att sedan komma och klaga på att vi lägger fram en sådan proposition. Det hade stått fritt att inte ställa sig bakom ett sådant tillkännagivande, om de nu var missnöjda med resultatet. Det är helt felaktigt att beskriva det som att det skulle vara det enda vi gjort. Vi har lagt fram ett antal propositioner, men självfallet bedrivs bostadspolitik med många andra verktyg också, inte minst den budget som vi här och står och diskuterar. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Skillnaden mellan och den rödgröna regeringen är avgrundsdjup. använder bostadspolitiken som en finansieringskälla för att bekosta stora skattesänkningar. Vi använder den som ett instrument för att få ett ökat byggande. 187 (M) replik: Bara så att det blir tydligt: Jag klagar inte på de propositioner som regeringen har lagt fram, utan jag klagar på de propositioner som regeringen inte har lagt fram. vill man påstå att man har fått i en växel, men i princip har man inte fått ur sig ett enda ordentligt bostadspolitiskt förslag . Detta är alltså en regering som har suttit vid makten . Trots det lyckas man bara prestera i fråga om altaner och attefallshus . Det är möjligen så att det är bara bostadsministern och kanske som tror att det inte skulle kunna byggas bostäder i utan statliga bostadssubventioner – i tredje största stad. Jag återgår till min fråga om bullerreglerna. Skulle statsrådet kunna tänka sig att svara på den? 188 Statsrådet (MP) replik: Jag tycker att man ibland behöver titta på verkligheten. Man behöver till exempel också fråga dem som faktiskt berörs av de reformer som genomförs av regeringen. Jag vill uppmuntra att läsa granskningen från Kommuner och Regioner av just investeringsstöden för att se vilka effekter de har fått. Där kan han läsa svart på vitt. Det är en organisation som leds av de borgerliga partierna. Där konstaterar man att utan detta stöd skulle det inte ha blivit det byggande som vi nu ser. Det hade varit mindre byggande, färre lägenheter och betydligt högre hyresnivåer. Jag tycker att det är ett tillräckligt svar. När det gäller frågan om bullerregler tycker jag att vi från politikens sida har ett ansvar att också lyssna på expertisen. Jag tror inte att vare sig eller jag har bäst kunskaper och expertis för att säga exakt hur man ska mäta buller och säga exakt vilka konsekvenser dessa beslut får. Vi vet att buller har stor påverkan på människors hälsa och stressnivåer och på många av de problem som vi ser i vårt samhälle . Men jag tycker också att det är självklart att människor ska ha rätt inte bara att ha en bostad utan också att kunna öppna fönstret i sin bostad. Då kan det också vara relevant att man faktiskt mäter bullret även när fönstret är öppet och inte bara när det är stängt. 189 (C) replik: Per må ha många olika arbetsuppgifter, men är han här som bostadsminister. Då tycker jag att det är allas vårt ansvar att utnyttja detta tillfälle och göra skäl för vårt arvode. Jag ska ta upp en fråga som är mycket angelägen för . Vi ser en klyvning också när det gäller bostadsmarknaden. Vi har ett högt tryck i storstäderna. Vi har höga byggpriser och höga markpriser. Byggbolagen står i kö för att bygga, och det går inte att få fram tillräckligt med byggbar mark. Men vi ser också den situation som vi har i landsbygder. På grund av att man har låga markvärden och låga fastighetsvärden kan man inte där på samma sätt attrahera byggbolagen att komma och bygga bostäder. Detta kan ha många olika orsaker. En sådan orsak menar jag kan vara att man inte har möjlighet att använda sig av den attraktivitet som kan finnas i att man faktiskt har en god miljö att erbjuda med möjligheter att bygga strandnära. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Vi kan också se tendenser till att överklaganden som är vanliga i många delar av kan drabba enskilda husägare. I en ort som heter Svartrå utanför vill en framgångsrik lokal företagare bygga en villa. Men detta överklagas av en naturskyddsförening i grannkommunen. Generellt sett skulle det vara intressant att höra Per syn på just landsbygdsbyggande och vilka möjligheter han ser för att öka landsbygdens attraktivitet just för att dra till sig bygginvesteringar. 190 Statsrådet (MP) replik: Jag tackar för en viktig fråga. Jag hoppas att vi är överens om att hela ska utvecklas och att det ska gå att bygga bostäder och bygga sin framtid oavsett var i man vill bo. Då måste vi också se till att det finns möjligheter att göra investeringar. Några frågor har vi med i januariavtalet, som vi gemensamt står bakom. Det gäller till exempel att ge ett uppdrag om att se över avskrivningsreglerna för att underlätta för byggande i glesare delar av landet där det inte finns tillräcklig ekonomi . Men det gäller också att till exempel se över bygglovsreglerna när det gäller den som vill bygga till sin gård. Det gäller även det investeringsstöd som vi har infört och som tog upp i sitt anförande. Han beskrev att när det togs bort var det många kommunalråd runt om i landet som ringde och sa att det byggande som de hade sett fram emot nu inte blir av. Det visar att investeringsstödet gör skillnad. Det gör att man kan bygga på marknader där det annars inte finns tillräckligt ekonomiskt underlag. Vi behöver alltså jobba brett med denna fråga. Vi behöver också se om det finns ytterligare förslag som vi kan fånga upp som kan göra att det blir en större möjlighet för byggande i hela landet. Det är någonting som den rödgröna regeringen mycket tydligt står bakom. Jag tycker att vi i januariavtalet har fångat upp viktiga pusselbitar för att se till att det finns större möjligheter att bygga, bo och verka i hela vårt land. 191 (C) replik: Det var välkommet att bostadsministern redovisade några av de förslag som har lyckats förhandla sig fram till i januariavtalet. Men det kvarstår naturligtvis en del frågor som måste lösas. Det handlar också om att landsbygden ska få möjlighet att dra nytta av sin attraktivitet och att det i större utsträckning än tidigare ska finnas möjlighet att bygga strandnära. Vi ser fortfarande hur svårt det är att få möjlighet att bygga till exempel invid ett torrt dike eller invid en lågexploaterad sjö eller kustremsa. Det skulle vara välkommet om Per har möjlighet att utveckla sina tankar kring hur ett förenklat strandskydd skulle kunna underlätta bostadsbyggande på landsbygden. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Jag vill också deklarera att står bakom ett eventuellt initiativ som skulle handla om att förändra bullerriktvärdena. Jag förutsätter att det kommer att dyka upp som en fråga i civilutskottet . 192 Statsrådet (MP) replik: Jag tolkar det som att bedömer att han är kompetent att avgöra bullers effekt på människors hälsa och att han besitter den expertis som behövs. Jag kanske ändå har anledning att ifrågasätta om det är här i riksdag som vi har bäst kunskap om det. Det kanske är bättre om de som faktiskt har en lång erfarenhet av hälsoeffekter av byggande och buller får ha ett ord med i laget. När det gäller strandskyddet, som också frågar om, har vi kommit överens om att vi ska göra en översyn av det. Det står vi från och regeringen bakom. Jag hoppas att också står bakom det, eftersom vi har kommit överens om det. Det kommer att göra att det finns större möjligheter att bygga i delar av landet där det kan vara svårt. Men vi kommer också att se över om det finns anledning att till och med förstärka strandskyddet i de områden där det är ett mycket stort exploateringstryck och där tillgången till stränder är begränsad. Vi vet att stränder har ett mycket stort rekreationsvärde och också ett stort värde för den biologiska mångfalden. Det måste också tas med i utvärderingen. 193 (SD): har vi lyssnat till väldigt mycket bostadspolitik. Men det finns även andra områden som civilutskottet hanterar. Jag kommer att tala om konsumentpolitik. Regeringens mål för konsumentpolitiken är väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. Det låter bra, men det har kraftig övervikt vad gäller hållbarhet. Vi sverigedemokrater vill i stället ha ett mål om att alla konsumenter ska kunna konsumera hållbart, tryggt och aktivt. Det kan låta snarlikt. Men sedan målen ändrades har vi sett att mindre fokus på aktiva val har funnits i praktiken. Regeringen tycker till exempel att det är helt okej att skriva Made in EU på produkter och varor som säljs i . Ursprungslandet är inte så viktigt, och då blir det också svårare att som konsument välja aktivt. Vill man bara köpa hållbart kan man uppmana alla att köpa begagnat på Blocket. Det är inte fel att saker återanvänds. Men det är knappast hela lösningen. Att kunna välja aktivt och dessutom ha en stark grundtrygghet på konsumentmarknaden är för oss lika viktigt. Per sa när vi var på debatt hos Konsumenter före valet att han ville se en märkning av ursprungsland på menyn. Jag välkomnade det, då det har varit mitt partis linje . verkar dock regeringen ha nöjt sig med den EU-förordning som har kommit och där minsta möjliga krav är att det räcker att ursprunget finns någonstans i lokalen eller på en broschyr. Jag har också uppmärksammat att detta finns med i januariöverenskommelsen, även om det är lite oklart om man på något sätt vill gå längre än vad EU redan har bestämt åt oss. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Jag tror inte att det blir någon märkning på den meny som Per så stolt viftade med under debatten hos Konsumenter, men vi får väl se hur det blir . Oavsett vilket är märkning, och då inte minst av ursprung, något vi ser som avgörande för om det ska gå att göra aktiva val över huvud taget. Vad gäller tryggheten på konsumentmarknaden måste det finnas en grundtrygghet som är stark. Vi har en tradition av att det ska vara fritt för konsumenter och näringsidkare att avtala bort lagar och regler som vi lagstiftare har satt upp. Detta blir dock problematiskt när avtal ingås genom att man med ett klick på en knapp eller ett kryss i en ruta accepterar villkoren. I princip ingen läser de villkor som ställs upp i samband med att man köper något via nätet eller när man startar en ny telefon. Dessutom är det oftast upplagt så att man måste acceptera dessa villkor för att komma vidare. Konsumenter förlitar sig helt enkelt på att det finns ett regelverk som gäller oavsett vad som står i det avtal de precis har godkänt. Därför måste våra regler bli tydligare och även mer restriktiva gällande vad som går att avtala bort. Det handlar om att skapa mer trygghet på konsumentmarknaderna. Jag vill även tala lite om så kallade beställningsbemyndiganden, det vill säga de pengar som i budgeten binds upp framöver och som ett nytt styre inte kan påverka eftersom de lovats bort . Jag tycker att det är en viktig demokratisk princip att bemyndiganden som låser pengar framöver används med försiktighet och så restriktivt som det bara är möjligt.