prot · H60972 · 2019-04-03 00:00:00 — Men från sida skulle vi också vilja skapa förutsättningar att möjliggöra för de privat finansierade utbildningsplatser som finns genom att öppna platser den vägen så att fler utbildningar kan starta och bedrivas utöver de offentligt finansierade utbildningar som finns inom . Vi lär väl få återkomma till diskussionen om hur vi stärker vuxenutbildningen. Det är en otroligt avgörande fråga att det är en bra kvalitet på utbildningen och att vi ökar valfriheten inom vuxenutbildningen så att fler personer kan gå från utanförskap till arbete. Därmed skapar vi bättre förutsättningar för fler i vårt samhälle. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) Kommissionens meddelande om en EU-ram för hormon-störande ämnen § 14 Kommissionens meddelande om en EU-ram för hormonstörande ämnen Miljö- och jordbruksutskottets utlåtande /19:MJU10 Kommissionens meddelande om en EU-ram för hormonstörande ämnen (COM(2018) 734) 96 (C): har jag, i egenskap av miljö- och jordbruksutskottets ordförande, fått den stora äran att föra hela utskottets talan i vårt eniga utlåtande om strategi för arbetet med hormonstörande ämnen. Exempel på hormonstörande ämnen är olika varianter av ftalater, bromerade flamskyddsmedel eller metaller såsom bly och kvicksilver. Det är ämnen som finns i produkter som vi använder i vår vardag. Det har visat sig att de kan ha en koppling till bland annat bröstcancer, prostatacancer, fetma och sköldkörtelproblem. Det är därför oerhört viktigt att säkerställa att EU agerar på ett effektivt sätt för att säkerställa en hög skyddsnivå för EU:s befolkning och miljön och upprätthålla den inre marknaden. Hormonstörande ämnen är en fråga som har engagerat regeringar av olika färg. De har också engagerat miljö- och jordbruksutskottet på många sätt. Därför har utskottet valt att granska meddelande Mot en heltäckande EU-ram för hormonstörande ämnen för att utvärdera om kommissionens presenterade strategi för arbetet med hormonstörande ämnen är tillräcklig eller om något saknas. I utskottets granskning lyfter vi fram fyra områden som vi ser som extra viktiga att uppmärksamma. Det första handlar om kunskap om hormonstörande ämnen och effekter på hälsa och miljö. Utskottet instämmer i kommissionens bedömning att det behövs ytterligare forskning om förekomst och effekter av hormonstörande ämnen. Vi tycker att det är viktigt att översynen av relevant lagstiftning som kommissionen beskriver i sitt meddelande ska ha ett riskbaserat förhållningssätt så att de områden och den lagstiftning som är mest relevant vad gäller exponering för hormonstörande ämnen prioriteras. Vi ser därför positivt på kommissionens förslag att särskilt känsliga grupper som barn och tonåringar bör stå i fokus för ytterligare åtgärder och forskningsinsatser. Det andra området som utskottet pekar på är försiktighetsprincipen. Vi instämmer i kommissionens bedömning att för hormonstörande ämnen ska bygga på försiktighetsprincipen och ha som mål att minimera exponeringen för hormonstörande ämnen. Vi ser att erfarenheter från användningen av olika perfluorerade ämnen, i folkmun kallade PFAS, tydligt illustrerar behovet av förebyggande försiktighetsåtgärder. Kommissionens meddelande om en EU-ram för hormon-störande ämnen Det finns ett flertal exempel på hur perfluorerade ämnen har ansetts vara helt ofarliga för människa och miljö, vilket har lett till att de har spridits i stor omfattning. Ny kunskap har därefter visat att dessa ämnen faktiskt kan ha hormonstörande egenskaper. Den stora spridningen och ämnenas låga nedbrytbarhet har lett till att perfluorerade ämnen kommer att finnas kvar i miljön . Enligt utskottets bedömning är det mot denna bakgrund viktigt att av försiktighetsskäl minimera spridning av potentiellt hormonstörande ämnen. Område nummer tre handlar om cirkulär ekonomi. Vårt samhälle behöver sluta kretsloppen och arbeta för att det som ses som avfall i stället ska ses som resurser som kan återanvändas eller återvinnas. Men i detta sammanhang är det också viktigt att titta på vilka ämnen de produkter som ska återvinnas faktiskt innehåller. Om en plastprodukt till exempel innehåller förbjudna ftalater är det inte helt lämpligt att återvinna den till en ny plastleksak för barn. Utskottet anser därför att när ser över den befintliga lagstiftningen kopplad till hormonstörande ämnen måste man också titta på materialåtervinning och cirkulär ekonomi. EU:s reviderade strategi för hormonstörande ämnen måste samordnas med övrigt arbete för att åstadkomma en cirkulär ekonomi. Det fjärde och sista området är tillsyn och marknadskontroll. Vi lever i en alltmer globaliserad värld med ökad handel mellan medlemsstater men inte minst med länder utanför EU som har ett annat regelverk kring hormonstörande ämnen än EU har. Det behövs därför ökade satsningar på relevant tillsyn och marknadskontroll i medlemsstaterna, så att spridningen av hormonstörande ämnen från importerade varor kan begränsas. Sammantaget ser utskottet positivt på att kommissionen har presenterat detta meddelande. Vi anser att kommissionen med sin breda ansats täcker in de viktigaste frågeställningarna inom området. Utskottet föreslår därmed att lägger utlåtandet till handlingarna. I detta anförande instämde (SD). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) § 15 Naturvård och biologisk mångfald Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2018/19:MJU9 Naturvård och biologisk mångfald 97 (C): Naturvård och biologisk mångfald ger jag mig in på ett annat område. Det handlar om naturvård och biologisk mångfald. För oss i finns det några principer som är vägledande när det gäller arbetet med naturvård och biologisk mångfald. Den första är vikten av lokal delaktighet och att de åtgärder som vidtas har legitimitet hos dem som berörs. Jag tror att en stor del av de konflikter som vi ser kopplat till naturvård runt omkring i vårt land grundar sig i frustration och en känsla av maktlöshet över att man inte kan påverka sin situation. Att människor känner sig lyssnade på och delaktiga är därför nycklar till en fungerande naturvård. En annan viktig princip för är att inskränkningar och begränsningar till följd av beslut från politiker eller myndigheter ska ersättas. Som brukare måste man kunna känna en trygghet i att veta att om man inte längre får använda sin skog som man vill eller om ens djur utsätts för rovdjursangrepp ska man också få ersättning för detta. Tyvärr ser vi att detta inte alltid är fallet. Den tredje och sista principen handlar om att aktiva markägare och brukare är grunden i en fungerande förvaltning. går många skogsägare omkring med en känsla av olust. Tänk om deras skötsel av skogen, som har skapat värden i form av till exempel bombmurklor eller lavskrikor, innebär att de plötsligt förlorar rätten att bruka sin skog! När brukare och markägare är rädda för att skapa biologisk mångfald är vi väldigt fel ute. Dessa tre principer – lokal delaktighet, rätt till ersättning vid inskränkningar samt vikten av en aktiv förvaltning – gäller oavsett om det handlar om jord, skog eller vatten. Jag tänker i detta anförande ge några exempel på hur politiken måste förändras inom dessa olika områden. Skogen debatterade vi ganska ingående här i kammaren för inte särskilt länge sedan. Jag tänker därför inte uppehålla mig särskilt mycket vid skogen i denna debatt. Men vi kan helt klart konstatera att när det gäller såväl lokal delaktighet som vikten av aktivt brukande och ersättning vid intrång finns det behov av förändringar i befintlig politik kopplat till naturvården. Det är av yttersta vikt att det arbete som påbörjats inom ramen för januariavtalet också leder till en politik där skogsägarnas naturvårdande åtgärder uppmuntras och där fokus går från skyddets kvantitet till dess kvalitet. Jag vill i stället uppehålla mig vid en annan resurs: vattnet. Vi har tidigare i denna kammare debatterat fiskefrågor och vikten av en välbalanserad och fungerande kvotfördelning för ett levande bestånd. Men vi ser att det behövs fler verktyg för att få ett välmående fiskbestånd, nämligen en mer aktiv förvaltning av säl och skarv. De äter tillsammans lika mycket fisk som kustfiskarna tar upp. och skarv gör också stor skada på utrustning och nät och minskar möjligheterna att fiska med alternativa, mer skonsamma metoder. är skyddsjakt på säl tillåtet. Men jag är glad att utskottet rekommenderar att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att införa licensjakt på säl. Det är en fråga som har utrett. Man förordar att licensjakt på säl införs, för att få en bättre förvaltning av fiskresurserna. Jag och utskottet delar denna bedömning. är det såklart mycket beklagligt att det , till följd av ett WTO-ärende, är förbjudet att handla med sälprodukter. Här är det bra att tydligt har uttalat sitt stöd för att förändra denna lagstiftning när en sådan öppning ges. Men tyvärr är sannolikheten för detta ganska liten. Naturvård och biologisk mångfald ser att skarven är nästa fråga som vi måste arbeta vidare med. Den frågan är mer komplicerad att förändra än när det gäller sälen eftersom skarven är kopplad till EU:s fågeldirektiv som en art som inte omfattas av allmän jakt. Men för att så snabbt som möjligt kunna få till stånd en förändring vill i ett första steg underlätta skyddsjakt så att områden med stora kolonier kan begränsas i sin omfattning. När det gäller lokal delaktighet i naturvården förtjänar ett exempel från vattnet att lyftas fram, nämligen samförvaltningen i . Här har forskare, fiskare, myndigheter och andra intressenter satt sig ned och beslutat om gemensamma regler och villkor. I stället för att totalförbjuda bottentrålning i området har man begränsat områdena i förvaltningsplanen och även gjort ett stort arbete för att utveckla nya, mer skonsamma trålningsredskap. På detta sätt har man kunnat balansera naturvård med det för området så viktiga fisket och turismen. Detta är en modell som vi i vill se i fler skyddade områden, både i hav och på land. Ett annat vattenområde där det finns ett starkt behov av ökat fokus på legitimitet och delaktighet är strandskyddet. vill se ett decentraliserat och mer närodlat strandskydd där man har större lokal makt att bestämma vilka strandområden som ska bevaras och vilka som ska bebyggas. Regelkrånglet behöver minska, och de verkligt viktiga områdena behöver skyddas. Vi i är glada att detta är en del av januariavtalet och att arbetet med en utredning som ska presentera ett i grunden reformerat strandskydd kommer att sjösättas . Även vad gäller principen om ersättning vid intrång finns det aktuella vattenfrågor som behöver redas ut. Att värna och skydda vårt dricksvatten är helt nödvändigt, och det kommer att bli allt viktigare . I flera kommuner pågår också ett aktivt arbete med att inrätta vattenskyddsområden, vilket påverkar de lantbrukare som är aktiva i dessa områden. I vissa kommuner finns tydliga ersättningsmodeller, och i andra saknas detta, vilket har gett upphov till både konflikter och oro bland lantbrukarna. Vi i menar att riktlinjerna kring ersättning vid inrättande av vattenskyddsområden behöver ses över på nationell nivå, något som även har pekat på. Sist men inte minst vill jag lyfta fram naturresursen åker- och betesmark. Här är ett aktivt brukande helt nödvändigt för den biologiska mångfalden. har tillsammans med , och länsstyrelserna ganska presenterat en rapport om hur den biologiska mångfalden i odlingslandskapet ska kunna stärkas. I rapporten konstaterar man att en tredjedel av rödlistade arter är beroende av odlingslandskapet för överlevnad. Främst handlar det om örtrika gräsmarker som hotas av igenväxning. Man menar att lönsamma lantbrukare och ett ökat antal betande djur är den väg som vi behöver gå om vi ska klara våra mål om biologisk mångfald i odlingslandskapet. Jag skulle därför verkligen önska att den svenska debatten om kon kunde sansa sig och inte bara handla om kon som en klimatbov utan även om kon som den nödvändighet för biologisk mångfald den faktiskt är. Ett annat område där det behövs en mer sansad debatt är genteknik i växtförädling. som svenskt lantbruk står för en del av lösningen kring ökad biologisk mångfald i odlingslandskapet kan vi nämligen konstatera att ett intensivt lantbruk ibland även påverkar den biologiska mångfalden i slättlandskap på ett negativt sätt. Minskad användning av insatsvaror som handelsgödsel och växtskydd nämns ofta som åtgärder, och det är också något som svenska lantbrukare arbetar aktivt med. Naturvård och biologisk mångfald finns det förädlingstekniker som kan korta ned utvecklingstiden och även ge sortegenskaper som till exempel torktålighet eller minskat behov av kväve eller växtskyddsmedel. Tyvärr har både EU och en lagstiftning som utgår ifrån förädlingsteknik i stället för sortegenskap, vilket gör att och EU halkar efter. Det är därför väldigt välkommet att utskottet föreslår att ska uppmana regeringen att verka för en teknikneutral växtförädlingslagstiftning. Inte bara kon behövs i odlingslandskapet – även får och getter fyller en viktig funktion för den biologiska mångfalden. Det är därför med sorg jag läser om fårföretagare som väljer att sluta med sin verksamhet efter rovdjursangrepp. En fungerande rovdjursförvaltning går hand i hand med god naturvård, och här ser vi flera brister. En del handlar om förutsättningar vid skyddsjakt. Både bemötande och ersättningsnivå skiljer sig åt mellan olika länsstyrelser, vilket gör det hela svårförutsägbart för den enskilde företagaren. Vi kan också konstatera att även om staten ersätter en viss del av skadan kan det bli väldigt kostsamt för lantbruksföretagaren inte bara emotionellt utan även pengamässigt. Det är därför rimligt att titta på om staten ska ta ett större ansvar för kostnader för förebyggande arbete, skyddsjakt och skadeersättning vid rovdjursangrepp. behöver ha en naturvård som uppmuntrar människor att vårda och förvalta. Den ska hjälpa markägare och brukare att bevara värdefull natur och skapa ny biologisk mångfald. För att nå dit behövs en politik som stärker delaktigheten och legitimiteten, garanterar rätt till ersättning vid inskränkningar och bygger på aktiv förvaltning. Dit har vi tyvärr fortfarande en bit kvar. Jag ställer mig så klart bakom alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall enbart till reservation 35. (forts. § 18) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 16 Beslut om ärenden som slutdebatterats Punkt 2 (Vissa frågor om vägars utformning) 2. res. 2 (M) 3. res. 5 (KD) 62 för res. 21 för res. Kammaren biträdde res. 62 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 26 V, 15 L, 14 MP Avstod:62 SD, 28 C, 21 KD Frånvarande:11 S, 8 M, 3 C, 2 V, 1 KD, 4 L, 2 MP, 1 - Punkt 5 (Vissa frågor om vinterdäck) 2. res. 9 (M) 3. res. 10 (C) 62 för res. 28 för res. Kammaren biträdde res. 61 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 SD, 26 V, 21 KD, 15 L, 14 MP Frånvarande:11 S, 9 M, 3 C, 2 V, 1 KD, 4 L, 2 MP, 1 - Punkt 7 (Hastighetsbegränsningar) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 2. res. 13 (SD) 61 för res. Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 28 C, 1 V, 20 KD, 15 L, 13 MP Avstod:1 SD, 25 V Frånvarande:11 S, 8 M, 3 C, 2 V, 2 KD, 4 L, 3 MP, 1 - (KD) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 14 (V) 26 för res. Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 62 M, 28 C, 21 KD, 15 L, 14 MP Frånvarande:12 S, 8 M, 3 C, 2 V, 1 KD, 4 L, 2 MP, 1 - (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 8 (Trafiksäkerhet vid vägarbeten) 2. res. 15 (SD) 62 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 28 C, 26 V, 21 KD, 15 L, 14 MP Frånvarande:11 S, 8 M, 3 C, 2 V, 1 KD, 4 L, 2 MP, 1 - Punkt 11 (Fördjupad översyn av förarutbildningen) 2. res. 20 (S, V, MP) 128 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:1 S, 62 M, 62 SD, 28 C, 21 KD, 15 L 20:88 S, 26 V, 14 MP Frånvarande:11 S, 8 M, 3 C, 2 V, 1 KD, 4 L, 2 MP, 1 - Lawen Redar (S) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 13 (Körkortsutbildningen för motorcyklister) 2. res. 21 (M) 62 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 28 C, 26 V, 21 KD, 15 L, 14 MP Frånvarande:11 S, 8 M, 3 C, 2 V, 1 KD, 4 L, 2 MP, 1 - Punkt 15 (Uppvisande av giltigt körkort) 2. res. 23 (M) 62 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 28 C, 26 V, 21 KD, 15 L, 14 MP Frånvarande:11 S, 8 M, 1 SD, 3 C, 2 V, 1 KD, 4 L, 2 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Övrigt om företagsfrämjande) 2. res. 4 (SD) 3. res. 6 (V) 62 för res. 27 för res. Kammaren biträdde res. Gulan Avci (L) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. 62 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 2 L, 14 MP Avstod:62 M, 28 C, 26 V, 21 KD, 13 L Frånvarande:11 S, 8 M, 3 C, 2 V, 1 KD, 4 L, 2 MP, 1 - och (båda L) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 4 (Ungas företagande) 2. res. 9 (M, C, L) 104 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 SD, 26 V, 21 KD, 14 MP 9:61 M, 28 C, 15 L Frånvarande:11 S, 8 M, 3 C, 2 V, 1 KD, 4 L, 2 MP, 1 - Punkt 6 (Företagens kapitalförsörjning) 2. res. 15 (C) 28 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 26 V, 14 MP Avstod:62 M, 62 SD, 21 KD, 15 L Frånvarande:11 S, 8 M, 3 C, 2 V, 1 KD, 4 L, 2 MP, 1 - Punkt 8 (Principen om en regel in, en regel ut) 2. res. 19 (M, C, KD, L) 126 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 SD, 26 V, 14 MP 19:62 M, 28 C, 21 KD, 15 L Frånvarande:11 S, 8 M, 3 C, 2 V, 1 KD, 4 L, 2 MP, 1 - Punkt 9 (Regelbörda för mikroföretag) 2. res. 20 (M) 62 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 SD, 28 C, 26 V, 21 KD, 15 L, 14 MP Frånvarande:11 S, 8 M, 3 C, 2 V, 1 KD, 4 L, 2 MP, 1 - Punkt 10 (Övrigt om regelförenkling) 2. res. 22 (SD) 3. res. 24 (KD) 62 för res. 21 för res. Kammaren biträdde res. 62 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 26 V, 14 MP Avstod:62 M, 28 C, 21 KD, 15 L Frånvarande:11 S, 8 M, 3 C, 2 V, 1 KD, 4 L, 2 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Kommersiell och offentlig service) 2. res. 1 (M, C) 90 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 26 V, 15 L, 14 MP 1:62 M, 28 C Avstod:62 SD, 21 KD Frånvarande:12 S, 8 M, 3 C, 2 V, 1 KD, 4 L, 2 MP, 1 - (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 3 (Återföring av medel från vatten- och vindkraft) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 2. res. 5 (C) 28 för res. Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 62 M, 21 KD, 15 L, 14 MP Avstod:1 S, 62 SD, 26 V Frånvarande:11 S, 8 M, 3 C, 2 V, 1 KD, 4 L, 2 MP, 1 - 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 6 (V) 26 för res. Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 21 KD, 15 L, 14 MP Avstod:62 SD, 28 C Frånvarande:11 S, 8 M, 3 C, 2 V, 1 KD, 4 L, 2 MP, 1 - Punkt 4 (Vissa övriga frågor om regional tillväxt) 2. res. 7 (M) 3. res. 8 (SD) 63 för res. 62 för res. Kammaren biträdde res. (S) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 62 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 26 V, 14 MP Avstod:62 SD, 28 C, 21 KD, 15 L Frånvarande:11 S, 8 M, 3 C, 2 V, 1 KD, 4 L, 2 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. AU8 Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Punkt 1 (Jämställdhetspolitikens mål och jämställdhetsintegrering) 2. res. 1 (SD) 3. res. 2 (C) 4. res. 3 (L) Förberedande votering 1: 28 för res. 15 för res. Kammaren biträdde res. (MP) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. Förberedande votering 2: 63 för res. 28 för res. Kammaren biträdde res. 62 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 26 V, 21 KD, 14 MP Avstod:28 C, 15 L Frånvarande:11 S, 8 M, 3 C, 2 V, 1 KD, 4 L, 2 MP, 1 - Punkt 2 (Åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck) 2. res. 4 (M) 3. res. 6 (KD) 62 för res. 21 för res. Kammaren biträdde res. 61 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 28 C, 26 V, 15 L, 14 MP Avstod:1 M, 62 SD, 21 KD Frånvarande:11 S, 8 M, 3 C, 2 V, 1 KD, 4 L, 2 MP, 1 - Punkt 3 (Åtgärder mot hbtq-personers utsatthet) 2. res. 8 (V) 3. res. 9 (L) 26 för res. 15 för res. Kammaren biträdde res. 26 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 61 M, 62 SD, 21 KD, 14 MP Avstod:1 M, 28 C, 15 L Frånvarande:11 S, 8 M, 3 C, 2 V, 1 KD, 4 L, 2 MP, 1 - Punkt 4 (Nationellt centrum för kvinnofrid m.m.) 2. res. 10 (M, SD, KD) 145 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 28 C, 26 V, 15 L, 14 MP 10:62 M, 62 SD, 21 KD Frånvarande:11 S, 8 M, 3 C, 2 V, 1 KD, 4 L, 2 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 17 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde TU10 Ändringar i lagen om elektronisk kommunikation, toppdomänlagen och radioutrustningslagen Kammaren biföll utskottets förslag. NU9 Återköpsprogram av aktier i Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Statens långsiktiga ägande i ) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 2. res. 1 (S, V, MP) 127 för res. Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:2 S, 62 M, 62 SD, 28 C, 21 KD, 15 L 1:87 S, 26 V, 14 MP Frånvarande:11 S, 8 M, 3 C, 2 V, 1 KD, 4 L, 2 MP, 1 - och (båda S) anmälde att de avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 2 (SD) 62 för res. Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:7 S, 62 M, 28 C, 1 V, 21 KD, 15 L, 5 MP Avstod:82 S, 25 V, 9 MP Frånvarande:11 S, 8 M, 3 C, 2 V, 1 KD, 4 L, 2 MP, 1 - , ,, , , och (alla S) samt , , och (alla MP) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 12 (Utökad användning av hemliga tvångsmedel) 2. res. 8 (SD) 62 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 1 M, 28 C, 26 V, 21 KD, 15 L, 14 MP Frånvarande:11 S, 8 M, 3 C, 2 V, 1 KD, 4 L, 2 MP, 1 - Punkt 16 (Översyn av regelverket om förundersökningsbegränsning) 2. res. 13 (S, V, MP) 129 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:62 M, 62 SD, 28 C, 21 KD, 15 L 13:89 S, 26 V, 14 MP Frånvarande:11 S, 8 M, 3 C, 2 V, 1 KD, 4 L, 2 MP, 1 - Punkt 25 (Översyn av nämndemannasystemet) 2. res. 17 (L) 15 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 62 SD, 28 C, 26 V, 21 KD, 14 MP Frånvarande:11 S, 8 M, 3 C, 2 V, 1 KD, 4 L, 2 MP, 1 - Punkt 26 (Ett system med kronvittnen) 2. res. 18 (S, C, V, MP) 156 för res. Kammaren biföll utskottets förslag.