prot · H70956 · 2019-12-20 00:00:00 — Min och regeringens politiska ambition är att arbeta för en tvåstatslösning där och kan leva sida vid sida i fred och säkerhet. För att detta ska bli verklighet måste ockupationen och bosättningspolitiken upphöra. Detta kommer att fortsätta vara tydligt med. 34 (V): Jag vill börja med att tacka utrikesministern för svaret. Jag har begärt denna interpellationsdebatt med utrikesminister med anledning av den oroväckande utveckling vi ser på i med fler och fler växande bosättningar. ser vi en mycket oroväckande utveckling i , genom blockad, som i praktiken har inneburit att förvandlats till ett utomhusfängelse. Vi kan konstatera att regerings brott mot den internationella folkrätten och mot mänskliga rättigheter är omfattande i båda dessa fall. Ett av de första budskap hade när hon tillträde som utrikesminister var att hon ville se förbättrade relationer med . Hon har därefter fått uttala sig om saken ett antal gånger här i . Det finns inget självändamål för att ha dåliga relationer med något land, inte heller med . Å andra sidan finns det ingen anledning att sätta goda relationer med över frågan att kritisera brott som begår mot internationell rätt och mot mänskliga rättigheter. Jag skulle säga att det är avgörande att som land står upp och kritiserar brott mot internationell rätt, även när det försämrar våra relationer till ett land, också när det handlar om . Den israeliska regeringen, med i spetsen och hans attacker på tvåstatslösningen, är tydlig. Det är uppenbart att och ambitioner är att skjuta tvåstatslösningen i sank, där man annars skulle ha fått en stat för och en stat för . Vi som värnar tvåstatslösningen, vilket jag vet att utrikesministern gör, vi som tror på en fredlig lösning och vi som tar frågan om expanderande bosättningar på på största allvar måste stå upp. fortsätter lidandet på , där man befinner sig i en akut situation på grund av blockad. Bristen på bland annat elektricitet, rent vatten och sjukvårdsartiklar orsakar mycket svåra förhållanden för befolkningen. Den senaste tidens flygräder har inneburit att 30 personer dödats, varav flera barn. gick först hårt ut och sa att man dödat en ledare för jihad, men efteråt visade det sig att man lyckats döda en fattig familj där fadern endast bar samma namn som den som var måltavlan. Efter månader av relativt lugn i utlöste attack ett svar från Hamas i med över 200 raketer mot . På var de hårt prövade folken tillbaka i samma rädsla som . Den utveckling som vi nu ser kan i mångt och mycket förklaras utifrån två personer: premiärminister och president . är med all sannolikhet på väg att tappa makten. Han klamrar sig just nu med alla medel kvar vid makten för att inte förlora sin immunitet som han lär behöva. Han står nämligen åtalad för inte mindre än tre brott under sin långa tid vid makten i . Det vore en välgärning för hela världen om hans tid tog slut. Förhoppningsvis sker det när de som bor i går till val – det tredje valet . å sin sida är ansvarig för legitimerande av aggressiva politik. I stället för att sätta press på ger han grönt ljus för historiska och pågående brott mot internationell rätt och bidrar till att situationen i det ockuperade blir värre. viftar han med en fredsplan, men vi får inte glömma bort att det är en chimär för att vi ska glömma bort vad han gör med andra handen. Det är mot denna bakgrund som vi behöver diskutera eventuellt förbättrade relationer från gentemot . Innebär förbättrade relationer att måste vara tyst i fråga om de brott som begås mot internationell rätt och mänskliga rättigheter i ? Innebär förbättrade relationer att inte ska stå upp för tvåstatslösningen genom att konsekvent motsätta sig fler bosättningar? Och innebär förbättrade relationer att inte ska stödja palestinierna i att skapa en självständig stat? Är detta priset för förbättrade relationer kommer jag och aldrig att köpa det. som land måste alltid stå upp för mänskliga rättigheter, oavsett när, av vem och med vilka motiv de kränks. 35 Utrikesminister (S): Svaret på första fråga är nej. Svaret på andra fråga är nej. Svaret på tredje fråga är nej. En konsekvens av den israeliska bosättningspolitiken och expansionen av bosättningarna på ockuperad mark är demoleringar av palestinska byggnader och hem liksom tvångsförflyttningar och konfiskeringar av hem och humanitärt stöd. EU ser givetvis allvarligt på detta, liksom som EU-medlem. och EU har regelbundet uppmanat att upphöra med denna typ av åtgärder och leva upp till de skyldigheter som man har som ockupationsmakt. Tillsammans med nio andra EU-medlemsstater och organ för humanitärt bistånd ingår i . Konsortiet bidrar till humanitärt skydd och vill stärka förutsättningarna för utvecklingen av det palestinska samhället i område C. Vid demolering av projekt och konfiskeringar av humanitärt stöd protesterar konsortiet gentemot de israeliska myndigheterna och begär kompensation. EU verkar för att isoleringen av ska hävas. EU har konsekvent i rådsslutsatser, i uttalanden, i anföranden och i den löpande dialogen framfört att gränsövergångarna och utan villkor måste öppnas och hållas öppna för humanitärt bistånd, handelsvaror och personer inklusive officiella företrädare för stater. EU är också tydlig med att säkerhetsintressen måste tas till vara och bedömer att bättre levnadsförhållanden i skulle bidra till detta. Som en av de största givarna till bidrar inte bara med humanitärt stöd utan även till uppbyggnad av infrastruktur, vatten, elektricitet, hälsosektor och utveckling av den privata sektorn. är en av de största givarna av tjänster till för palestinska flyktingar Unrwa. Jag och utrikesminister har , senast , träffats för att försöka se till att stödet till Unrwa fortgår trots att det har varit problem med ledningen. Bland annat genom det stöd som ger bidrar vi till att lindra de stora humanitära behoven i . Vi är också mycket tydliga med att måste ingå i . måste ges möjlighet att bli en framtida palestinsk stats fönster mot . Det kräver bland annat att förbindelserna med både öppnas och byggs ut. Regeringen är tydlig med att har ett ansvar som ockupationsmakt för att skydda den palestinska befolkningen. Det är viktigt att all våldsanvändning följer principerna om nödvändighet och proportionalitet. Regeringen är också tydlig i sitt fördömande av raketbeskjutningar mot civila i . Raketattacker från mot civila i strider mot den humanitära rätten. Även i denna fråga finns det en klar gemensam EU-hållning. Den enda hållbara och långsiktiga lösningen på det återkommande våldet är en politisk lösning, en tvåstatslösning. 36 (V): Jag välkomnar de tre tydliga nej som utrikesministern gav på mina frågor, och jag hoppas att dessa tydliga nej också kommer att gälla framgent. Jag tror att det är mycket avgörande att man är tydlig gentemot och dess företrädare med att kommer att fortsätta på denna linje och kritisera de brott som begås. Vi kommer inte att vilja backa på dessa punkter för att det ska bli förbättrade relationer, utan är det någon som ska jobba för att förbättra relationerna så är det som behöver förändra den politik som man för på de ockuperade områdena i . Det är på det sättet som relationerna kommer att förbättras. Jag tänkte gå in på tre områden som jag tycker är viktiga att beröra, och utrikesministern har varit inne på ett av dem. De som lider mest av ockupationen från är barnen. De palestinska barnen utsätts för en grym behandling av israeliska militärer när de arresteras. Handfängsel och avsaknad av förälder eller advokat vid förhör är standard. Tre fjärdedelar av dem som grips blir fysiskt misshandlade eller tvingas ha ögonbindel, och en tredjedel får för lite mat eller hotas att erkänna – allt enligt . I känner vartannat barn ihållande rädsla, och väldigt många barn drabbas av sängvätning, mardrömmar och sömnsvårigheter. Vi kan vara överens om att detta kan drabba alla barn världen över. Men i handlar det om att barnen är rädda för nästa flyganfall eller attack. har 27 barn dödats av krypskyttar i . Barn får helt enkelt inte vara barn. Egentligen vet jag faktiskt inte om bosättarnas barn har det så mycket bättre. De har det bättre men kanske inte bra. Jag såg en bosättarpojke som var på väg att bli tonåring med slitna leksaker och för små lekkamrater. På sin t-shirt hade han hårdföra budskap från bosättarrörelsen. Han sökte sig i stället till den unge soldaten som stod en bit bort vid bosättningen och vaktade. Det är ingen bra miljö att växa upp bland soldater beväpnade till tänderna. Det är inte ett ställe där det ska vara barn. Läget i näst största stad blir allt sämre. Bosättningarna i utgör essensen av ockupationens konsekvenser. Mitt i finns det en bosättning med ett fåtal hus där de mest hårdföra ledarna för bosättarrörelsen bor. Runt omkring dem bor palestinier som får betala priset för bosättarnas våld och aggressioner. Resultatet har blivit att hela centrala affärsliv har stängts ned. Där bland annat fruktmarknaden, kryddmarknaden, hönsmarknaden och guldmarknaden fanns är allt nu öde. På deras plats ska det nu etableras nya bosättningar. Bosättningarna kommer att göra att blir en än farligare stad och möjligheterna att skapa en tvåstatslösning allt svårare. Jag vill därför fråga utrikesministern, även om hon delvis har gett svar på det, vad gör för att stoppa den väldiga expansionen av bosättningar som vi nu ser på . Utrikesministern var inne på frågan om bistånd. Det tycker jag är mycket bra. Jag välkomnar att man från regeringens sida har förlängt stödet till Unrwa. Det arbete som man har lagt ned på Unrwa har varit jättebra och mycket viktigt. Så sent som förstörde den israeliska armén en vattenreservoar i det palestinska samhället på den ockuperade . Reservoaren försåg 200 familjer med vatten och var värd . Den var betald med svenskt bistånd och byggd av hjälporganisationen tillsammans med lokala partner. river byggnader som har finansierats med bistånd. Det handlar om hundratals byggnader och projekt som förstörs , allt från solpaneler till lekplatser och skolor. Det finns enligt FN 13 000 rivningsorder som väntar mot palestinska byggnader i området. Utrikesministern har delvis varit inne på det, men vad kan göra för att hålla ansvarigt för att svenskt och europeiskt bistånd förstörs i denna omfattning? 37 Utrikesminister (S): Barnen är naturligtvis de som lider allra mest. Det gäller barnen i men också barnen i . Som säkert vet har jag suttit i styrelsen för Centrum och därmed också jobbat med flera projekt i . Ett av dem handlar om psykologisk hjälp till barn i . Barnen blir så traumatiserade av att leva i en sådan situation. Det är naturligtvis helt fruktansvärt. Men jag vill ändå säga att inte heller barnen i mår bra av detta. Jag har själv besökt en förskola i . hade en raket från hamnat i förskolans trädgård. Jag besökte också en skola, och som vi var där gick larmet på grund av att det kom nya raketer. Både barnen i och barnen i behöver naturligtvis en fredlig utveckling och en tvåstatslösning. är en av de allra största givarna inte bara till Unrwa utan också till . Jag vill också nämna demoleringen av den svenskfinansierade vattenreservoaren. Så sent som i går hade samtal med den israeliska ambassadören om relationer och dialog. Då tog vi upp frågan om demoleringen av vattenreservoaren med ambassadören, för detta är naturligtvis inte något som är acceptabelt. Vi utgår från folkrätten, och det är grunden i EU:s och FN:s politik. Jag ser inte heller här att det skulle finnas någon motsättning mellan att kunna rikta kritik mot ockupationen, bosättningarna och så vidare och att ha en bra relation med . Det är min önskan att det ska bli en bättre relation med . Jag tror inte heller att den polarisering som vi nu ser i är positiv för utvecklingen. Det har också i valkampanjerna blivit väldigt hårda ord från till exempel när man har föreslagit en annexering av hela område C, vilket naturligtvis inte är i enlighet med folkrätten och absolut inte är acceptabelt. När det gäller bosättningarna har vi en glasklar syn: De är olagliga enligt folkrätten. säger nu att de inte är folkrättsvidriga, och det är ingenting som och inte heller EU ställer upp på. Vi har protesterat mot expansionen av bosättningar, som bara fortsätter och fortsätter och har gjort så . I FN antogs en säkerhetsresolution där man fördömde bosättningarna men också våldet mot civila, konfiskeringen av land, husdemoleringar och förflyttning av civila palestinier. Under det svenska medlemskapet i säkerhetsrådet verkade för genomförandet av resolutionen och betonade vikten av att följa upp detta genom årliga återrapporteringar från FN:s generalsekreterare. Resultatet blev en skriftlig återrapportering varannan gång vid säkerhetsmötena av allt som rör fredsprocessen. 38 (V): Utrikesministern tar upp relationen mellan och och de brott som begås mot internationell rätt. Det är riktigt att det sker på båda sidor och att en fredlig lösning är den bästa vägen för att komma åt detta. Men vi får inte glömma bort att är den som är ockupationsmakten. Det är som bär huvudansvaret för den situation som råder i och . Proportionerna är alltid sådana att det är palestinierna som lider mest i omfattning. Sedan finns det också israeler som lider. Vi ser dem; det begås brott mot dem också. Men om militär upphörde med våldet, med utomhusfängelser i och med bosättningar på skulle det också vara möjligt med en fredlig lösning på –. Det är viktigt att se detta. Det finns skillnader mellan regeringens och politik kring och . Vi har skrivit en motion om de här frågorna. Jag skulle ändå vilja säga att jag är nöjd med utrikesministerns svar på min interpellation om att vi inte tänker tumma på de här sakerna när det gäller att kritisera den israeliska regeringen för att få en förbättrad relation. Ministern lyfter också frågan om bosättningarna. Vi har fått ett beslut från om att märka produkter som är producerade på bosättningsmark. Jag hoppas att den kan ta ledartröjan och genomföra beslut. Jag tror att det är en viktig åtgärd för att människor som konsumenter ska kunna göra aktiva val och välja de produkter man vill ha. Det blir på det här sättet tydligt var någonstans de har producerats. Det finns även andra avtal där den behöver tydliggöra skillnaden mellan produkter som har producerats i och produkter som har producerats i bosättningar på ockuperad mark. Avslutningsvis vill jag önska talmannen, riksdagskansliet i stort, mina riksdagskollegor och såklart utrikesministern och hennes tjänstemän en god jul. Jag hoppas att det blir till lite vila. Jag kommer i varje fall inte att ställa några fler interpellationer och skriftliga frågor just , men jag kommer att fortsätta med det när vi börjar arbete på nytt. 39 Utrikesminister (S): Jag hyser inget som helst tvivel om att det kommer att komma många fler interpellationer . Det är jag bara tacksam för, för det är viktiga frågor som debatteras. När det gäller och tror jag att vi är eniga om att en tvåstatslösning är det bästa och att vägen dit nu är väldigt komplicerad. Så länge ockupationen fortgår har särskilda skyldigheter som ockupationsmakt. De här skyldigheterna kommer både EU, FN och därmed att fortsätta att påminna om så mycket som det krävs lika väl som kritik fortsatt kommer att uttalas när brott mot folkrätten, inklusive den internationella rätten och de mänskliga rättigheterna, begås av . EU:s politik tydliggör att det enda sättet att få ett slut på konflikten mellan och är genom ett avtal om ett slut på ockupationen som avslutar samtliga anspråk och uppfyller båda parters förväntningar. I linje med denna proposition kommer regeringen att fortsätta att hävda att ockupationen måste upphöra för att såväl israeler som palestinier ska kunna leva i säkerhet och fred och frihet. Därmed vill jag också önska god jul till fru talmannen, till alla som är här och naturligtvis till . Jag tackar också för interpellationen. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2019/20:198 om det fria skolvalet 40 Utbildningsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka skolsegregationen. Jag delar bild av att den ökade skolsegregationen i svensk skola är en mycket allvarlig utveckling som måste stävjas. PISA-undersökningen som presenterades visar att svensk skola är på väg tillbaka mot kunskapsresultat i toppklass. Det är naturligtvis mycket glädjande, men resultaten visar dessvärre också att inte har lyckats bryta ojämlikheten i skolan. Skillnaderna mellan elevernas kunskapsresultat har ökat, och skolor blir alltmer uppdelade utifrån elevernas socioekonomiska bakgrund och utifrån om eleverna har invandrat eller har utländsk bakgrund. Detta är allvarligt och innebär dessutom att det viktiga värde som ligger i att elever med olika bakgrund möts i skolan urholkas. Vi vet att en stor del av skolsegregationen i beror på boendesegrationen, men vi vet också att skolvalet är en bidragande orsak till den ökade skolsegregationen. För att bryta ojämlikheten i svensk skola menar jag att vi behöver göra flera saker . Så länge vi har skolsegregation måste åtgärder vidtas i syfte att hantera konsekvenserna av de ökade skillnaderna. Regeringen genomför en rad åtgärder med detta syfte. Ett exempel är det statliga stödet för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling som ger mer resurser till de huvudmän som behöver det mest. Ett annat exempel är satsningen på Samverkan för bästa skola, som ger riktat stöd till skolor med låga kunskapsresultat som har svåra förutsättningar att förbättra elevernas resultat på egen hand. Men åtgärder måste också vidtas för att bryta skolsegregationen och förebygga att skolsegregation uppstår. förändrar vi EBO-lagstiftningen med syftet att få fler asylsökande än att välja att bo i områden där det finns förutsättningar för ett socialt hållbart mottagande. Det är en viktig åtgärd för att bryta boendesegregationen, men åtgärder behövs också inom skolans område. Utformningen av skolvalet behöver förändras så att det kan bidra till att minska skolsegregationen. Detta har konstaterats av såväl som . Regeringen tillsatte därför en utredning om en mer likvärdig skola som har i uppdrag att arbeta vidare med förslag och bland annat analysera och ta ställning till hur bestämmelserna om dels placering vid kommunala skolenheter, dels mottagande och urval till fristående skolor kan förändras för att i större utsträckning främja en allsidig social sammansättning av elever i skolan. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Utredningen om planering och dimensionering av komvux och gymnasieskola kan också bidra med underlag som kan motverka skolsegregationen. Frågan om skolsegration är vidare ett fokusområde inom ramen för regeringens långsiktiga reformprogram för att minska och motverka segregation. Det är viktigt att förändringar i skolan är långsiktigt hållbara. Avslutningsvis kan jag nämna att det under den förra mandatperioden lämnades ett förslag till om att införa en bestämmelse i skollagen om att alla huvudmän ska sträva efter att ha en allsidig social sammansättning på sina skolor. Tyvärr röstades det förslaget ned i . Jag hoppas att fler partier framöver kommer att ställa sig bakom förslag som syftar till att motverka skolsegregationen så att vi kan råda bot på den bristande jämlikheten i svensk skola. 41 (V): Jag tackar utbildningsminister för svaret. Jag vill börja med ett citat från en professor i pedagogik som heter : ”Vi talar om det fria skolvalet som om alla hade möjlighet att välja.” Jag tycker att det säger väldigt mycket om det skolsystem vi har och den debatt vi har när det kommer till både skolsegregationen och likvärdighetsproblematiken i den svenska skolan. Det svar jag fått av ministern på min interpellation är ungefär som väntat. Ministern delar min uppfattning att det finns problem med likvärdigheten och segregationen i svensk skola, men regeringen avser ändå inte att vidta åtgärder som siktar in sig på systemfelen i den svenska skolan. PISA-undersökningen nämns i interpellationssvaret, vilket är ganska intressant då utbildningschef har sagt att utbildningen i inte är likvärdig och att segregationen ökar på grund av att utbildning har blivit en handelsvara. Det talas om segregationen och uppdelningen av elever i svaret från ministern. Det påpekas också mycket riktigt att en stor del handlar om boendesegregationen men att det fria skolvalet förvärrar det hela ytterligare. finns det inga som helst åtgärder när det kommer till just det fria skolvalet. Ämnet berörs inte, och det sägs ingenting om att vi ska förändra systemet. Stödet för stärkt likvärdighet nämns. tas dock flera miljarder bort från barn i lägre åldrar för att finansiera denna satsning. I slutändan blir det bara som att försöka lägga plåster på de sår som uppstår av minskade resurser till förskolan och lågstadiet, där regeringen tar bort . Dessutom menar jag, och även exempelvis , att grundfelet i den svenska skolans finansiering är skolpengen. Att komma med likvärdighetsbidrag och liknande kommer inte att leda till en systemförändring. Det är, återigen, enbart att släcka en brand. Ministern säger att om vi ger de asylsökande möjlighet att bo i olika delar av landet kommer det att bli lättare att sätta in de insatser som behövs och segregationen kommer att minska. vet vi att skolsegregationen i började långt innan vi fick ett större antal elever med annan bakgrund i våra skolor. Ministern talar om en utredning om likvärdighet, en utredning om dimensionering och regeringens långsiktiga reformprogram för att minska segregation. Jag har suttit i ett antal politiska referensgrupper till utredningar . I dessa utredningar kommer man ibland fram till väldigt vettiga slutsatser, men i av fallen är det inga av de vettiga systemförändringar som föreslås som senare läggs fram av regeringen. från tankesmedjan har kommit med en rapport där han skriver om hur kommuner riggar för etablering av fristående skolor, tillsammans med byggbolag och andra. Jag menar att de här frågorna hör ihop. Så länge vi har kvar det fria skolvalet i uppstår problematiken. Vad vill alltså ministern göra på riktigt, inte bara när det kommer till att släcka bränder? 42 Utbildningsminister (S): har både rätt och fel. Låt mig börja med det som han inledde sitt inlägg med: det fria skolvalet. Det är ett uttryck som ofta används men som sällan definieras. Vad är det fria skolvalet? Är det att föräldrar och elever har möjlighet att ange vilken skola man helst vill gå i? Är det de regler kring etablering av fristående skolor som finns i ? Är det i själva verket reglerna för urval och antagning till skolor? Föräldrar och elever anger faktiskt också önskemål om vilka skolor man vill gå i, och beslutet fattas alltid av en huvudman, eller fristående. Eller är möjligen det fria skolvalet konstruktionen av den skolpeng som följer med eleven när eleven byter till en fristående skola? Enligt min åsikt är det fria skolvalet ett samlingsbegrepp för många av de regelsystem som jag nu har nämnt. Min absoluta övertygelse är att om vi ska få ordning på skolsegregationen i måste vi arbeta med alla dessa komponenter. Vi ska åtgärda konsekvenserna av vår ökande skolsegregation, men vi ska också se till att skolsegregationen kan undvikas. Jag har i mitt interpellationssvar redogjort för alla de insatser som görs för att motverka konsekvenserna av skolsegregationen. Jag kan konstatera att inte är så väldigt kritisk mot de åtgärderna. Men jag har också redogjort för vad regeringen vidtar för åtgärder när det gäller till exempel planering och dimensionering av gymnasieskolan och vuxenutbildningen, en enligt min åsikt väldigt viktig fråga när det gäller att undvika skolsegregation. Jag har redogjort för att regeringen tar fram underlag när det gäller urval och antagning, en åtgärd som enligt min mycket bestämda åsikt är väldigt viktig om vi ska säkerställa att vår skola kan bli mindre segregerad framöver.