prot · H60993 · 2019-05-15 00:00:00 — (V) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 20 (Regeringsarbetet och ett statsråds uppdrag) 2. res. 13 (SD) 61 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 63 M, 29 C, 26 V, 21 KD, 14 L, 15 MP Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Punkt 21 (En författningsdomstol) 2. res. 14 (C, L) 43 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 63 M, 61 SD, 26 V, 21 KD, 15 MP 14:29 C, 14 L Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Riksdagsledamöternas arvode) 2. res. 1 (V) 26 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 63 M, 61 SD, 29 C, 21 KD, 14 L, 15 MP Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Punkt 5 (Utskotten och ) 2. res. 3 (SD) 61 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 63 M, 29 C, 26 V, 21 KD, 14 L, 15 MP Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Punkt 9 (Val av vice talmän) 2. res. 5 (SD) 61 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 63 M, 29 C, 26 V, 21 KD, 14 L, 15 MP Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Punkt 10 (Frågor om kontakterna med EU i riksdagsarbetet) 2. res. 6 (L) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 63 M, 61 SD, 29 C, 26 V, 21 KD, 15 MP Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. KU34 Verksamhetsredogörelser för nämnder Kammaren biföll utskottets förslag. KU36 Ändring i offentlighets- och sekretesslagen med anledning av lagen om bostadsanpassningsbidrag Kammaren biföll utskottets förslag. JuU23 Stärkt ordning och säkerhet i domstol Punkt 3 (Ackreditering av journalister) 2. res. 2 (V) 27 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 62 M, 61 SD, 29 C, 21 KD, 14 L, 15 MP 2:1 M, 26 V Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 4 (Totalförbud mot elektronisk utrustning) 2. res. 3 (SD) 61 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 63 M, 29 C, 26 V, 21 KD, 14 L, 15 MP Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. JuU25 Förstärkta återfallsförebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning Punkt 5 (Elektronisk övervakning efter frigivning) 2. res. 3 (SD) 61 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 63 M, 29 C, 25 V, 21 KD, 14 L, 14 MP Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 3 V, 1 KD, 5 L, 2 MP, 1 - (V) och (MP) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 7 (Förverkande av villkorligt medgiven frihet vid misskötsamhet) 2. res. 5 (M, KD) 84 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 61 SD, 29 C, 26 V, 14 L, 15 MP 5:63 M, 21 KD Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Punkt 8 (Vistelseförbud) 2. res. 6 (M, C, KD, L) 127 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 61 SD, 26 V, 15 MP 6:63 M, 29 C, 21 KD, 14 L Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. JuU24 Skärpt straff för subventionsmissbruk Kammaren biföll utskottets förslag. SkU18 Avskaffad särskild löneskatt för äldre Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 2. res. 1 (V) 26 för res. Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 61 M, 61 SD, 29 C, 19 KD, 14 L, 15 MP Avstod:2 M, 2 KD Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - och (båda KD) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 2 (M, SD, KD) 145 för res. Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 29 C, 14 L, 15 MP 2:63 M, 61 SD, 21 KD Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 3 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - (V) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. Verksamheten i Europeiska unionen § 19 (forts. från § 16) Verksamheten i Europeiska unionen (forts. UU10) 130 (V) replik: Jag vill börja med att berömma för den kritik som han riktar mot och dess ledare president och dennes sätt att hantera valet i . Jag delar kritik till fullo. Jag har funderat på en helt annan sak, och det är om Liberalerna är naivaste parti. Inför valet går man fram med budskapet yes och ja. En skillnad jämfört med KD är att det som Liberalerna driver här i stämmer väl överens med vad de driver i . Att säga nej till ett förslag från ligger liksom inte i en liberals DNA, om jag har fattat rätt. Man är för höjd EU-budget, man är för EU-skatt, man vill införa EMU i och man vill ha en bankunion så att vi kan få betala för dåliga italienska banker. Jag kan nog använda hela min talartid till att räkna upp saker som Liberalerna är för i EU. I detta EU-val går Liberalerna fram hårt med att man vill ha underrättelsesamarbete. Ett av Liberalernas problem i det här fallet är att alla regeringar i inte är liberala numera, utan alldeles för många är långt ute på högerkanten med nationalister, högerextrema och så vidare. Detta gör att när man till exempel har ett samarbete om underrättelseverksamhet blir det så att man delar med sig till regeringar som sedan kanske springer vidare med informationen till länder som vi inte vill att man ska springa vidare med information till. Jag undrar om Liberalerna ser någon fara med att har ett fördjupat EU-samarbete med Orbáns , Salvinis eller Babiš . Finns det något förslag från som Liberalerna säger nej till? Är det någonstans där överstatlighet i EU inte är en liberal universallösning på alla tänkbara problem? 131 (L) replik: säger bara halva sanningen. Han säger att Liberalerna säger yes och ja, men hela sanningen är att vi på våra valaffischer också säger oui och sí. Rätt ska vara rätt i detta. Jag hade gärna sett att vi också sa kyllä. Verksamheten i Europeiska unionen Sedan har fel vad gäller EU-avgiften. Det är inte så att Liberalerna är några entusiastiska anhängare av en höjd svensk medlemsavgift till EU. Det har vi aldrig sagt, utan vi ser gärna att man drar ned på områden som till exempel jordbruksstödet och att man ökar på inom andra områden, till exempel forskning och annat. Men det är klart att vi måste vara realister här. Det finns oerhört starka krafter som inte är beredda att göra så stora neddragningar på vissa områden som vi vill. Detta gör att man till följd av brexit, om britterna nu lämnar EU, kan komma till en situation som innebär att avgiften höjs. Jag tror inte att det blir på de nivåer som skisseras från kommissionen, men det kan komma till en sådan situation. Det blir intressant om andra partier i har tänkt blockera hela EU:s budget på den frågan. Det låter så i debatten , men jag är inte säker på att det kommer att bli så i slutändan. När det gäller underrättelsesamarbete sker det givetvis oerhört mycket som inte vi vet om mellan säkerhetstjänster och militära underrättelsetjänster och andra, både i demokratiska stater och i stater och regimer av det mer hårdhänta slaget. Men om vi tittar ut över med det organiserade hot som finns från till exempel terrorister ser vi att det kommer att behövas ett fördjupat samarbete på underrättelseområdet för att skydda vår demokrati. Detta är något som vi står bakom. 132 (V) replik: Jag tror nog att Liberalerna skulle säga ja på EU:s samtliga språk, för det är den känsla man får av Liberalernas inställning till EU. Precis som var inne på är en av parlamentets nya uppgifter att förhandla om den nya långtidsbudgeten . har lagt fram ett förslag till budget där man går från av bni till av bni. Det låter inte som att det är så himla mycket, men om man tittar på vad det handlar om i reda pengar ser man att det är eller en ökning på . Jag skulle kalla detta för en skattechock. Det är kanske inte så ofta som vänsterpartister använder det uttrycket, utan man hör det oftast från borgerligt håll. vill minska EU:s budget. Vi vill återföra EU:s ineffektiva och orättvisa jordbrukspolitik till nationell nivå så att vi kan satsa på den landsbygd och det jordbruk som vi själva vill se, med höga ambitioner för ett gott djurskydd med låg antibiotikaanvändning och framför allt för hur vi ska nå våra klimatmål. De pengar vi använder ska gå till att öka jämlikheten, både inom länder och i , och till att lösa klimatutmaningarna, inte till en ökad militarisering och framför allt inte till att rädda spekulationsglada banker eller ha en inhuman migrationspolitik, så som vi ser . Jag tror att om vi på allvar ska ta fajten om EU:s budget måste vi vara stenhårda. Om regeringen och ska kunna åka ned till och förhandla om budgeten måste det finnas ett starkt stöd. Att , som Liberalerna och delvis , säga att det är okej, vi kan betala denna jätteskattechock, det är inga problem och står alltid här som nettobetalare redo att ”paya” när ingen annan vill betala. Detta är jag väldigt orolig över. Jag blir också orolig över att Liberalerna vill sänka värnskatten med 5 miljarder, öka försvaret med 25 miljarder och ge EU 15 miljarder mer . Det är ju lika mycket som vi har i biståndsbudget. Någonstans går Liberalernas ekonomiska politik inte ihop, och man undrar om ni har en sedelpress i källaren, . Vem ska betala priset för er förblindade kärlek till EU? 133 (L) replik: Verksamheten i Europeiska unionen Jag tror att missuppfattar vissa saker här. Att man är anhängare av ett fördjupat europeiskt samarbete betyder inte att man säger ja till precis alla förslag som kommer från . Det gör vi inte. Det har vi aldrig gjort, utan vi står för vår liberala politik. Vi är ett självständigt parti i riksdag, precis som andra partier här. Det finns i den svenska historien bara ett enda exempel på ett politiskt parti i riksdag som har sagt ja till precis allt som kommer från en annan stat, och det råkar vara eget parti under Kominternåren, . Man var sektionsparti i Komintern . Det finns inga andra sådana exempel. Vi värderar givetvis de politiska förslag som kommer utifrån innehållet i förslagen. Avslutningsvis vill jag säga att för mig som liberal och demokrat handlar EU-samarbetet i slutändan inte om en viss exakt fixerad nivå av kronor och ören, utan för mig handlar detta om värderingar och hur vi ska hantera de gemensamma utmaningar som vår kontinent står inför. I ärlighetens namn är jag inte helt fixerad vid exakta nivåer i heller när det gäller skatter och annat. Det kan vara så att vi behöver höja vissa skatter och sänka andra för att få vår ekonomi att fungera. Den totala låsningen hos en del partier vid exakta promillenivåer vad gäller budget och annat krockar lite med min syn på Europasamarbetet. Jag tycker att det har ett värde i sig att vi samarbetar gemensamt och löser de utmaningar som vi står inför. 134 (S): Vi lever i som vi aldrig trodde att vi skulle komma till igen. Auktoritära tendenser stärks i land efter land. Den värderingsbaserade globala ordningen är under attack. Protektionismen och nationalismen hotar att ta strypgrepp om världen. mer än någonsin behövs en stark och samlad EU-röst i världen som kan stå upp för försvaret av folkrätten och de okränkbara mänskliga fri- och rättigheterna och som kan vara en röst för kvinnors frihet, en röst för vår jord och för klimatet. Om EU ska kunna vara den röst för fred, frihet och progressivitet som världen suktar efter måste vi börja med att sopa rent framför egen dörr. Därför vill jag lyfta fram två avgörande frågor om EU:s legitimitet. För det första handlar det om respekten för rättsstatens principer och de mänskliga fri- och rättigheterna. För det andra handlar det om att minska ojämlikheten, både mellan EU:s medlemsländer och inom länderna. har vi sett en beklaglig utveckling. I den årliga rapporten från demokratiinstitutet har EU:s medlemsstater alltid rankats som helt fria. Men rapport har EU fått ett delvis fritt land – . har vid upprepade tillfällen det fått kritik från EU:s institutioner, FN, , och en rad andra oberoende organisationer för otillräcklig efterlevnad av de mänskliga rättigheterna. Kritik har riktats mot avsteg från demokratin och rättsstatens principer, vad gäller genomförandet av rättvisa val, bristande maktfördelning och ett alltmer politiskt kontrollerat rättsväsen. Verksamheten i Europeiska unionen Utrymmet för det civila samhället har också begränsats av den ungerska regeringen med motiveringen att vissa organisationer hotar den nationella säkerheten genom att syssla med verksamhet som hjälper flyktingar. Journalister smutskastas, och ett flertal tidningar och tv- och radiostationer har tagits över av regeringskontrollerade aktörer. Den högerkonservativa regeringen har inte tagit avstånd från begränsningarna av det fria ordet och från trakasserier mot journalister utan snarare tvärtom uppmuntrat till fortsättning. röstade för ett förslag om att aktivera artikel 7.1-varning när det gäller för brister och inskränkningar i olika fri- och rättigheter i landet. Det bör påpekas att då valde att inte ställa sig bakom varningsförfarandet till . Flera ledande sverigedemokrater, däribland EU-parlamentarikern , har i stället gjort uttalanden om att premiärminister och partiledare för det högerpopulistiska partiet Fidesz, , är en politisk förebild. Även utvecklingen i är mycket oroande. Ända , då det ultrakonservativa partiet och rättvisa fick egen majoritet i parlamentet och bildade regering, har landet tagit stora steg mot ett mer auktoritärt styre. Situationen för rättsstatens principer, mänskliga rättigheter och de grundläggande friheterna i är hotade på riktigt. har en abortlagstiftning som hör till de mest restriktiva i . Tillgången till lagliga aborter hotas också då läkare har möjlighet att vägra utföra aborter med hänvisning till en samvetsklausul. Enligt civilsamhällets organisationer har antalet hatincidenter mot minoriteter ökat, framför allt mot muslimer och hbtq-personer. i registrerade ungefär dubbelt så många anmälda hatbrott 2016 som 2013. De antidemokratiska krafterna i EU mobiliserar. Det gör också högerextremisterna i . De använder parlamentet inte bara som en plattform för sina konspirationsteorier och lögner. De använder sina röster för att försvaga löntagares rättigheter och inskränka kvinnors rätt till sin egen kropp. Många av dem vill splittra unionen en gång för alla. var de ett tiotal representanter. är de över 100. Enligt prognoser kan de bli ännu fler. Vi måste stoppa dem. Det finns nämligen ett annat . Det är ett där vi samarbetar för att gynna inte bara marknaden utan även människorna. Det är ett där vi har fri rörlighet men aldrig fritt utnyttjande av löntagare och där skapar en gemensam arbetsmarknad som inte krossar löntagares drömmar utan ser till att förverkliga dem. Det är ett där gränsöverskridande hot möts av gränsöverskridande samarbete. Det är ett som är motståndskraftigt mot politiska och religiösa extremister, eftersom trygga, jämställda och jämlika människor är så mycket svårare att hetsa till att hata varandra. Vilket vi vill ha kommer att avgöras i det kommande EU-valet. Den socialdemokratiska ingången är att vi behöver hålla trycket uppe på de länder som bryter mot EU:s värden. Vi vill införa en ny mekanism för att granska att EU:s medlemsländer lever upp till grundläggande rättigheter, rättsstat och demokrati och slutföra arbetet med lagförslaget om att kunna dra in medel från EU:s fonder från medlemsländer som har systematiska hot mot rättsstaten. Verksamheten i Europeiska unionen Framför allt vill vi stärka den sociala tryggheten i EU. När människor har försörjning och kan känna trygghet och framtidstro minskar grogrunden för rädsla och extremism. Jag är stolt över att regeringen har verkat för att vi har en social pelare på plats i EU – ett handslag om social rättvisa på mellanstatlig nivå som går väl hand i hand med de antagna målen i Agenda . De 20 principerna i den sociala pelaren fastslår bland annat rätten till utbildning, att kvinnor och män ska ha lika lön för likvärdigt arbete och att arbetstagare ska ha rätt till en rättvis lön som tillåter en skälig levnadsstandard. Högerpopulister, vare sig det rör sig om högerextrema partier som eller borgerliga partier som gått extremt högerut som ungerska Fidesz, ska inte få forma Europeiska unionens framtid. Deras idéer hör till mörka förflutna. Människor i och ska vara fria att utvecklas som individer, råda över sina egna liv och forma sin tillvaro efter egna önskningar och genom att kunna påverka det egna samhället. Det är jämlikhetens och frihetens förutsättningar, och det är förutsättningen för legitimiteten för EU som global aktör. Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. 135 Statsrådet (S): Europeiska unionen är kanske världens mest framgångsrika politiska union. Det är ett unikt projekt sedan starten , där har medverkat i snart . Det är framgångsrikt, men det är också ett nödvändigt samarbete för att klara uppgifter som inget land kan klara på egen hand. Under den gångna mandatperioden har EU tagit flera viktiga steg framåt. Handeln med utsläppsrätter, som har nämnts tidigare här , har gjorts om. Och priset har redan stigit avsevärt. Det är viktigt för EU:s klimatarbete. Jobben och den sociala dimensionen har satts högre på unionens dagordning i spåren av finanskrisen. EU har tagit viktiga steg framåt för att bekämpa gränsöverskridande brottslighet. Den inre marknaden har stärkts. Företag och konsumenter har stora friheter, men det finns också skydd och tydliga rättigheter på denna vår gemensamma marknad. Men allt är inte positivt. i EU:s historia har en medlemsstat bestämt sig för att lämna unionen. Vi har mött utmaningar i form av en allvarlig migrationskris. Vi har sett grymma terrorbrott drabba flera medlemsländer – även oss här i . Allt detta har utsatt det europeiska samarbetet för påfrestningar. Vi har fått en mer polariserad debatt, och flera medlemsstater har vägrat att ta ansvar för gemensamt fattade beslut. När Europeiska unionen började formas för var strävan att föra befolkningar och länder samman i en allt tätare union. Man utgick från gemensamma värderingar, som alla människors lika värde och rättigheter. Det är värderingar som kan tyckas självklara i vår del av världen, men som flera talare har berört ifrågasätts dessa värderingar i flera medlemsstater i takt med att högerextrema och nationalistiska krafter växer sig starkare. I några länder har dessa krafter till och med tagit regeringsmakten och fått direkt politiskt inflytande. Verksamheten i Europeiska unionen Den utvecklingen kan inte få fortgå. Samarbetet oss emellan kan nämligen inte bli detsamma om några av medlemmarna inte accepterar de grundläggande värdena. EU kan inte heller vara en stark röst i världen för demokrati, för yttrandefrihet och för rättsstatens oberoende om inte alla medlemsstater också ställer upp på dessa värden på hemmaplan. Regeringen står helt bakom att i fråga om och använda sig av den artikel i som i förlängningen skulle kunna leda till förlorad rösträtt. Vi stöder också förslaget om en ny mekanism för granskning av alla medlemsstater gällande hur rättsstatens principer respekteras. Det behöver dock göras ännu mer – och mer kraftfullt – för att stärka och skydda våra demokratiska värderingar i . I nästa beslut om långtidsbudgeten för EU driver regeringen att det ska finnas med en konditionalitet som är kopplad just till respekt för rättsstatens principer. Vi driver också att länder som inte har tagit ansvar i migrationsfrågan inte heller ska få samma tillgång till stöd från EU:s fonder som de annars hade fått. Det ska kosta att inte ta ansvar. Den budget som EU ska följa framöver behöver anpassas till de nya utmaningar vi har framför oss. Regeringen är därför beredd att prioritera om, med inriktning på områden där EU:s insatser verkligen har störst mervärde. Det handlar om områden som klimat, migration, säkerhet, innovation, forskning och utveckling. Det är de viktigaste. Detta måste dock betalas, och vi vill inte öka på EU:s budget. Därför måste vi också göra neddragningar i jordbruksstödet och i regionalstödet i takt med att vi satsar på nya saker. När nu har blivit rikare och har ett större välstånd är det inte rimligt att lägga lika mycket på regional sammanhållning. Det kan inte heller vara rimligt att av EU:s budget går till ett jordbruksstöd som driver upp markpriserna och dessutom gör det svårare för unga människor att starta lantbruk. När britterna lämnar EU, när det nu blir, blir det ett hål i budgeten. Unionens utgifter måste anpassas efter det; vi behöver rätta munnen efter matsäcken. Vi måste hålla nere den svenska avgiften, och vi vill ha en rättvis bördefördelning när det gäller vad alla medlemsstater betalar. och några få andra länder ska inte behöva betala mer än vad som är rätt. Det hot som klimatförändringarna för med sig är en verkligt existentiell fråga. Den uppvärmning som pågår hotar inte bara vår ekonomi, människors hälsa och sammanhållningen mellan länder – jag menar att det är helt avgörande att lösa klimatkrisen om den här planeten över huvud taget ska vara beboelig för kommande släkten. Också här har Europeiska unionen en nyckelroll i att leda en klimatsmart utveckling och sätta mer ambitiösa klimatmål samt för att verkligen ska kunna genomföras och den globala uppvärmningen hållas . Vi vill se ett bindande mål där våra nettoutsläpp av koldioxid och andra växthusgaser blir lika med noll i hela EU . Detta blir en tillgång inte bara för miljön, utan genom klimatomställningen kan det skapas nya jobb, nya industrier, nya verksamheter och gröna jobb. Frågorna om jobb och tillväxt står också i centrum för regeringens EU-prioritering. Vi vill utveckla den inre marknaden, vi vill undanröja flera handelshinder, vi vill främja den digitala marknaden och vi vill göra tjänster lika lättrörliga som varor. Men vi vill också se till att den inre marknaden blir till fördel för alla. De jobb som skapas ska vara sjysta; det ska inte vara möjligt att inom EU konkurrera med sämre löner eller sämre arbetsvillkor. Verksamheten i Europeiska unionen För att klara jobben behöver och EU hävda sig bättre i den globala ekonomiska konkurrensen. För det krävs det mer satsningar på innovation, forskning och utveckling. Vi behöver också en balanserad diskussion kring EU:s industripolitik där vi väger in både konkurrensen på vår egen inre marknad och EU:s globala konkurrenskraft. Vi ska också fortsätta att stå upp för frihandeln – även i då de multilaterala systemen ifrågasätts på flera håll. Migrationsfrågan är en annan europeisk utmaning. Här i har vi lagt om migrationspolitiken efter den stora tillströmningen 2015. tar vi emot färre asylsökande, medan andra tar emot fler. Det är mer rättvist. Att ge skydd åt människor som är på flykt från krig och förföljelse och därmed har rätt till asyl är ett gemensamt europeiskt ansvar. Vi måste forma ett rättssäkert system där alla tar det ansvaret. Ytterligare ett område där de gemensamma insatserna behöver stärkas är säkerhet och försvar. Genom bättre samarbete kan vi lättare bekämpa internationell terrorism, snabbare upptäcka annan organiserad brottslighet och även stärka EU:s förmåga till konfliktförebyggande krishantering och konfliktlösning. blir viktiga för att definiera EU:s framtid. Först måste vi klara ut det här med brexit. Regeringen hoppas naturligtvis att det blir ett ordnat utträde så att britterna inte kraschar ut ur EU.