prot · H70924 · 2019-10-23 00:00:00 — Vi vill samla in CO2 och eventuellt använda till andra saker eller köra ned det i berggrunden. Vi har biobränsle. Den svenska skogen är jätteviktig även för våra bilar. Det finns många satsningar vi kan ta upp. Vi kan fortsätta Industriklivet, en satsning som regeringen har gjort och som är bra, och satsa mer pengar på det. En omställning av industrin är jätteviktig. Som vi såg senast på nyheterna antingen eller , bland annat från , är industrin en stor utsläppare av CO2, och därför måste vi satsa pengar på det. Det är helt rätt. Men det måste vara effektivt och kostnadseffektivt. 92 (MP) replik: Jag tackar för replikväxlingen. Vi gör som sagt denna utredning , och vi får se vad den landar i. Det återstår helt enkelt att se. Jag försöker smälta att när jag frågar vad vill satsa på i stället svarar att han vill satsa på flyg. Jag kan inte riktigt förstå det. Vi vet att flyget inte kan köras klimatvänligt. Så enkelt är det. Det är fakta. hoppas vi att det kan gå, men vet vi detta. Men när jag frågar om man inte kan satsa på någonting annat i stället för dessa neddragningar svarar alltså flyg. Jag förstår inte det. Det är väldigt motsägelsefullt. Sedan tog upp en del andra saker – biodrivmedel för flyg, laddinfrastruktur, CCS och lite olika saker. Allt detta satsar ju vi på. Regeringen har politik på alla de här områdena. Min fråga rörde varför vill dra ned på klimatarbetet och varför man inte väljer att göra någonting annat med pengarna. Tycker att vi satsar för mycket pengar på klimatet? Det blir ju det som det i praktiken innebär när vill att vi ska minska mängden pengar vi spenderar på klimatet. Frågan var inte vad har i sin budget . Jag vet det, och mycket av det som finns i den budgeten har regeringen redan. Men regeringen vill satsa mer pengar, och det var därför min fråga riktade in sig på just detta med att helt enkelt vill dra ned väldigt mycket på miljö- och klimatarbetet. Det tycker jag är väldigt tråkigt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) § 13 om regionala exportcentrum betänkande 2019/20:NU5 om regionala exportcentrum (skr. 2018/19:135) 93 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till vår reservation. har tillväxt nästan helt uteblivit. Även prognoserna framgent för bnp-per-capita-utvecklingen ser dystra ut – en problembild som förvärras av den redan inledda ekonomiska avmattningen, som av allt att döma kan antas tillta, och de rådande handelskonflikterna på den globala marknaden. För ett exportberoende land som finns med andra ord flera mörka orosmoln på himlen. Det krävs ett aktivt engagemang både från politiken och från näringslivet för att slå vakt om den svenska exportförmågan. Från vår sida menar vi därför att initiativet med de regionala exportcentrumen i grund och botten är någonting positivt för att stärka svenska företags exportmöjligheter i hela landet. måste en ständig hänsyn visas till svenska skattemedel, varpå det är av yttersta vikt att satsningen genererar ett adekvat mervärde som privata aktörer inte konkurreras ut av regeringen själv. Med det sagt finner vi det problematiskt att landar i att och regeringens redovisning av de regionala exportcentrumens verksamhet endast sker på en basal nivå och därmed inte motsvarar de förväntningar som näringsutskottet har gett uttryck för när det gäller regeringens resultatredovisning på politikområdet – trots att det självklart är angeläget, inte minst ur ett skattebetalarperspektiv, att har effektiva metoder för utvärdering. Därför gläds jag åt det tillkännagivande till regeringen som ett enigt utskott föreslår kopplat till just förbättrad uppföljning och utvärdering. Här ryms sannerligen en stor förbättringspotential. Vi menar dock att ytterligare förbättringspotential finns och förespråkar en utredning av hur framtida regional exportrådgivning ska kunna upphandlas av fristående aktörer. Det är vår övertygelse att det ute i landet återfinns regionala och nationella organisationer såväl som företag som har goda kunskaper om export och handel. Om de tilläts upphandla den regionala exportrådgivningen hade densamma förmodligen drivits i en mer entreprenöriell anda och eventuellt med bättre resultat. Det går dock inte att fastslå innan en utredning ägt rum, varför vi föreslår just en sådan. Utöver detta menar vi att det även är angeläget att insatserna inom ramen för exportfrämjande samordnas med andra statliga insatser så att insatser inom exportfrämjande och till exempel insatser för näringslivet eller arbetstagarna inte drar åt olika håll. Därför bör det även övervägas ett införande av en nationell samordning av dessa medel för att säkerställa ett effektivt och koordinerat exportfrämjande. Därav vår reservation på området. 94 (M): Detta är ett betänkande om om hur regionernas exportcentrum lyckats med sitt uppdrag från regeringen. Det är ett enigt utskott som föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rör uppföljning och utvärdering av exportfrämjande åtgärder. Utskottet säger till regeringen att den bör se till att exportfrämjande åtgärder regelmässigt effektutvärderas och att myndighetsstyrningen ska utvecklas så att det blir möjligt att följa upp och utvärdera genomförandet av de exportfrämjande åtgärderna. Utskottet skriver också till regeringen att den ska arbeta för att möjliggöra uppföljning och utvärdering i hela värdekedjan när det handlar om satsningar på regionala exportcentrum. Regeringen ville med regionala exportcentrum få en dörr in till exportinformation. Ett konkret mål var att varje företag skulle få rätt kontakt med rätt handläggare . Önskad effekt var att få fler små och medelstora företag att bli internationella. Det står i rapporten att dock konstaterar att sådana effekter inte är helt lätta att belägga. Jag kan inte riktigt förstå vari det svåra består. När det gäller målsättningen att koppla ihop små och medelstora företag med rätt handläggare är det möjligt att mäta detta. När det gäller att önskad effekt var att de små och medelstora företagen går på export kan man också mäta det genom att se om de har gjort det. För mig kan det inte vara mer tydliga parametrar än så. Man kan fråga företagen som hör av sig om de har fått hjälp . Det kan kontrolleras med ett mail eller telefonsamtal, och så kan man ta reda på om det tog 12, 24, . Då får man statistik på detta. I återkopplingen måste också en fråga vara om företagaren hamnade hos rätt handläggare – ja eller nej. Om svaret är nej vill man också veta vari problematiken ligger för att kunna vidta åtgärder. Om man hör av sig till företaget eller vad man nu bestämmer för att höra hur det har gått – är de på export eller inte? – går det också att följa upp med en fråga där svaret är ja, nej eller att man håller på att arbeta för att komma ut på exportmarknaden. Uppföljning och utvärdering är A och O för att lyckas med uppdrag med rätt insatser och få ut rätt effekter. Vi får följa regeringens väg framåt med reglerings- eller riktlinjebrev eller ägaranvisning så att underlag blir användbara och tydligt ger besked om vad som fungerar och inte – vad som får effekt när det gäller exportfrämjande åtgärder. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 95 PER SCHÖLDBERG (C): Jag vill först yrka bifall till näringsutskottets förslag i betänkandet om regionala exportcentrum rörande uppföljning och utvärdering av exportfrämjande åtgärder. När jag går igenom och regeringens skrivelse om regionala exportcentrum slås jag av två saker. Det uppenbara, naturligtvis, är det som står i regeringens skrivelse om att det måste bli en bättre effektutvärdering och uppföljning av verksamheten. Det är vi alla överens om, och det är bra att utskottet är enigt när det gäller det. Den andra saken jag, som har en regional bakgrund på det här området, slås av är att jag ser för lite hur de regionala exportcentrumen sätts in i en regional kontext. är en exportberoende nation med hög innovationskapacitet, gott anseende och ett starkt näringsliv. Med de förutsättningarna är arbetet med att främja export både klokt och riktigt. Jag är medveten om att det inte ligger i uppdrag att göra en analys av hela systemet, från kommunala näringslivsenheter till statliga myndigheter. Men det är ändå så att det är alla samverkande parametrar som ger utfallet. Och menar jag inte bara de statliga aktörerna. Regionerna satsar rätt omfattande resurser som direkt eller indirekt syftar till att stärka näringslivets möjligheter till exempelvis ökad export. Den strategiska samverkan mellan regering och statliga myndigheter å ena sidan och regionerna å andra sidan måste förbättras. Jag har talat med ett par av regionerna, till exempel och Region , och jag har kommit fram till några saker:  Stärk de nationella satsningarna genom bättre förankring på regional nivå. Stäm av vad som pågår ute i landet innan nya initiativ utvecklas.  Bygg inte nya strukturer utan använd befintliga initiativ och plattformar. Förutsättningarna ser väldigt olika ut över landet, och därför är det svårt med en modell som ska fungera över hela .  En tydligare koppling behövs till de regionala utvecklingsstrategierna och de insatser som görs på lokal och regional nivå. Vid större satsningar bör man tillse att regionerna redan från början är med i planläggningen.  Förstärk den strategiska planeringen och samverkan mellan regering och myndigheter och regionerna för att bättre nyttja resurserna och få kraftfulla och spetsiga främjandeinsatser.  Regionala exportcentrum bör erbjuda flerspråkig kompetens i syfte att nyttja invandrarföretagares möjligheter att knyta utlandsmarknader närmare .  Använd befintligt innovationsstödsystem som en utförare av exportinsatser. Det finns mängder av initiativ ute i landet, och den statliga överblicken kan bättre koppla ihop dessa initiativ till slagkraftiga enheter internationellt.  Öka kunskapen om frihandelsavtalen. Kunskapen om till exempel CETA, handelsavtalet mellan och EU, är enligt min bedömning begränsad ute i landet. gör det, men regeringens exportfrämjande frågor kopplas inte alltid till regionernas internationaliseringsarbete och tillväxtstrategier. Regeringens satsningar blir ibland sidovagnar till de av regionerna beslutade satsningarna, och då blir inte effekten optimal. Avslutningsvis vill jag säga att jag vet att regionerna brinner för att stärka systemet genom en utvecklad dialog mellan den regionala och den nationella nivån. Men då vill man också vara med i planläggningen på något sätt. Jag är övertygad om att en bättre strategisk nationell–regional samverkan gynnar våra företags exportmöjligheter. 96 (V): Vi vill meddela att vi ställer oss bakom utskottets ställningstagande om att regeringens skrivelse ska läggas till handlingarna. Vi vill tydliggöra vilka värden som bör genomsyra verksamheten vid de regionala exportcentrumen, och därför har vi gjort ett särskilt yttrande. Där skriver vi att vi vill att klimatfrågan ska genomsyra alla beslut som tas i . Därför behöver de olika främjandeåtgärder som vidtas inom de regionala exportcentrumen tydligt kopplas till klimat och miljö men också till den feministiska utrikespolitik som regeringen säger sig bedriva. 97 (S): gjorde jag en brexitturné i min valkrets, , för att höra hur företagen har förberett sig för en eventuell brexit. Det fanns en stor oro över det pågående handelskriget och över att flera länder signalerar att de vill införa fler handelshinder. Flera företag sa också att de blivit kontaktade av Business , som velat höra om de behöver hjälp och stöd för att förbereda sig för en eventuell brexit. Det är en av de regionala exportcentrumens uppgifter. Det gjorde mig glad att höra det. Det är nämligen precis så här det ska fungera. Vi behöver göra insatser för att stödja exporterande företag i deras verksamheter. För oss socialdemokrater är det av största vikt att hela landet kan utvecklas och ha en tillväxt. Det är 1,4 miljoner svenskar som har ett jobb att gå till tack vare exporten. Det skapar välstånd och välfärd i hela landet. ökade exporten i samtliga regioner. Det var likadant 2017. Dessutom sker den största ökningen av exporten i de mindre länen, till exempel , och . Hälften av tillväxten i exporten kommer från län utanför storstadsregionerna. Jag tror att en del av ökningen beror på de regionala exportcentrumen. Det är precis det som regeringen och vi socialdemokrater vill uppnå. Kom ihåg bakgrunden till att de regionala exportcentrumen infördes! Det var önskemål från företagen själva. De bad om att det skulle bli lättare att få information om man vill exportera och lättare att komma i kontakt med olika offentliga aktörer som behövde samordna sig på ett bättre sätt. Det finns givetvis saker som kan bli bättre. Olika län har olika förutsättningar vid starten av regionala exportcentrum, och de fungerar lite olika bra. Vi behöver definitivt skruva lite i systemet. är ett bra verktyg för det. Därför står vi socialdemokrater bakom tillkännagivandet. Behovet finns fortfarande i allra högsta grad. Staten ska bidra till att samordna offentliga aktörer. Vi ska peppa och informera så att fler företag vågar ta steget och ger sig ut på den internationella marknaden. Nästan 49 000 företag exporterade . Det är jättebra. Men många fler har exportpotential, och den måste vi ta till vara. I kommande exportstrategi kommer hållbarhetsfrågorna att ha ett ännu tydligare fokus. Det är bra. Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och givetvis avslag på reservationen från . Ännu fler företag måste våga ta steget att exportera för att ska kunna ha tillväxt, framgång, välfärd och framtidstro i hela landet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) om jäm-ställdhet i låneverksamhet § 14 om jämställdhet i låneverksamhet betänkande 2019/20:NU6 om jämställdhet i låneverksamhet (skr. 2018/19:123) 98 (V): Jämställdhet kommer inte av sig självt. Det krävs ett mångfasetterat arbete som inte bara handlar om siffror, representation och värderingar utan om allt det och lite till. De patriarkala strukturerna genomsyrar vårt samhälle och påverkar var och en av oss. Det är människor som jobbar, som leder och driver företag och myndigheter. Inga företag eller organisationer existerar i ett vakuum, och ingen är opåverkad av de patriarkala strukturerna. När analyserar och presenterar statistik över kvinnors företagande i ser vi en stor skillnad både generellt och i olika branscher. I vissa branscher är av företagarna kvinnor. Totalt är kvinnor. Det är siffror som har stått stilla . Vi har i vår motion valt att höja ribban lite, utefter där tydlighet efterfrågas och utefter organisationers beskrivningar av situationen och möjligheterna för kvinnliga företagare. Vi föreslår att regeringen uppdrar åt att skapa en jämställdhetsplan med tydliga mål och måluppföljningar som ska harmoniseras i hela organisationen. Vi föreslår också att regeringen bör omformulera uppdragsmål så att de jämställdhetspolitiska målen avspeglas bättre. har vår regering valt att kalla sig en feministisk regering. Det innebär att man måste ta ett tydligt ansvar i frågan. Statistiken har som sagt varit oförändrad . Det innebär att inte heller statistiken över kvinnor som går till banken och ansöker om lån för att starta upp ett företag har förändrats. Det påverkar deras självförtroende, frihet och möjlighet att skapa bättre förutsättningar för sig själva. Det påverkar också vårt samhälle. Det behövs såklart fler åtgärder än dem vi föreslår i vår motion. Det här är långt ifrån tillräckligt för att kunna vända trenden. Men genom att skapa en jämställdhetsplan med tydliga mål och måluppföljningar kan vi i alla fall börja vända siffrorna i låneverksamheten och se till att kvinnor får ta del av den. Vi vill att regeringen visar en tydlig väg i detta. Om regeringen gör det tror vi att andra kommer att följa efter. Vi har också avvisat den neddragning regeringen gör i sin budget kring och har därför lagt till för att täcka ett sådant arbete. 99 (S): Denna debatt handlar alltså om om jämställdhet i låneverksamhet. Till att börja med vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkande NU6 och avslag på motionerna. Jag vill också inleda med att påpeka att vi är eniga om målet om jämställdhet, som också nämnde. Det är synen på hur vi ska komma dit som skiljer oss åt. om jäm-ställdhet i låneverksamhet Frågan om jämställdhet i låneverksamhet kan för vissa verka vara liten och av mindre vikt. är det, i alla fall för mig, en djupt ideologisk fråga. Som jag ser det är socialdemokratin som rörelse den enda sanna frihetsrörelsen i svensk politik. I grunden handlar det om en vilja att alla individer, oavsett bakgrund, ska få chansen att välja sin egen väg i livet. uttryckte det en gång som att alla måste få chansen att förverkliga sina bästa stämningars längtan. Då behövs ett jämlikt samhälle, och då behövs socialdemokratisk politik. En viktig del i visionen om alla människors lika värde och därigenom idén om att alla ska kunna förverkliga sig själva och sina egna drömmar är just jämställdhet. Vårt samhälle är i grunden präglat av en ordning där män som grupp är överordnade kvinnor. Det tar sig uttryck genom att män tjänar mer pengar och tar mindre ansvar i hemmet. Det tar sig också uttryck genom mäns våld mot kvinnor. Det tar sig uttryck genom hedersförtryck. Och det tar sig uttryck genom diskriminering. Denna norm är ett samhällsproblem som begränsar kvinnor. Därför är det för alla frihetstörstande människor omöjligt att eftersträva frihet utan feminism. Vad har då detta med företagsutlåning att göra? Jo, för många människor är eget företagande ett sätt att förverkliga sig själva. Företagande är för vissa att likställa med frihet. Med den utgångspunkten är det oerhört viktigt att män och kvinnor har samma möjlighet att bedriva företagande. Detta är faktiskt ett av de jämställdhetspolitiska delmål som vi i har. Därför är, fru talman, frågan om jämställdhet i utlåningsverksamhet oerhört viktig för oss socialdemokrater. Kvinnligt företagande ligger oss nämligen väldigt varmt om hjärtat. Det är därför av yttersta vikt att vi lever upp till det jämställdhetspolitiska delmålet, som jag nämnde, om att kvinnor och män ska ha samma möjligheter att starta och driva företag. , fru talman, framför andra partiet att vi socialdemokrater inte värnar kvinnligt företagande. Argumentationslinjen brukar vara att eftersom vi är för begränsningar av vinstuttag i välfärdsföretag och inte tycker att lyx-RUT i form av privata kockar är prioriterat är vi emot kvinnligt företagande. I grunden är det en märklig tankegång. Det innebär ju att man tänker att de enda sektorer där kvinnor ska vara företagare är inom hushållsnära tjänster och vårdtjänster. Sanningen är att vi socialdemokrater älskar kvinnligt företagande. Men vi vet att det är för få kvinnor som är företagare. Därför är det glädjande att en av slutsatserna i är att strävar efter att utföra uppdraget om kvinnors företagande på ett samstämmigt och konsekvent sätt, även om också påpekar att det råder otydligheter i återrapporteringen till regeringen. Arbetet för jämställt företagande måste naturligtvis fortsätta. är en viktig spelare i detta. Men när bland annat gör iakttagelsen att det finns brister i återrapportering vet vi att ett sätt att följa upp uppdragsmålen är genom löpande ägardialoger mellan regeringsföreträdare och bolagets styrelseordförande och vd. Vi vet att en sådan ägardialog fungerar väl . har vi socialdemokrater valt att biträda ett yrkande om att regeringen ändå måste säkra återrapportering från . om jäm-ställdhet i låneverksamhet Dessutom påpekar att det inte är angivet i ägaranvisningen hur uppdraget om kvinnors företagande ska utföras. Detta är egentligen en fundamental fråga när det gäller den statliga ägarstyrningen, det vill säga hur statliga bolag i allmänhet och i synnerhet bäst styrs för att leva upp till uppsatta mål. Jag tror inte att ska hanteras annorlunda än andra statliga bolag. Jag tror inte heller att detaljreglering av våra statliga företag leder till någonting gott. En rimlig styrning är i stället att målen är tydliga, kvantifierbara och styrande. De statliga bolagen ska ledas av kompetenta och jämställda styrelser och vd:ar. På detta område har regeringen arbetat mycket aktivt ända . Jag är övertygad om att en tydlig uppdelning av ansvar ligger i linje med hur bolag med statligt ägande bäst ska styras. Bolag med statligt ägande liksom privatägda bolag ska styras med aktiebolagslagen som ramverk, med bolagsstämman som högsta beslutande organ och med staten som aktiv ägare som dock inte ägnar sig åt överdriven detaljreglering. Slutligen förhåller det sig så att regeringen löpande ser över de statliga bolagens mål, och regeringen kommer att se till att mål uppdateras inom . Sammanfattningsvis vill jag trycka på vikten av kvinnligt företagande. Som jag sa tidigare är jag glad över att konstaterar att ”strävar efter att utföra uppdraget om kvinnors företagande på ett samstämmigt och konsekvent sätt”. Det är en självklarhet för oss socialdemokrater att män och kvinnor ska ha samma möjligheter att starta och driva företag. Så är det inte , och vi kommer inte att vila förrän det jämställdhetspolitiska delmålet är uppfyllt. Men det uppnås inte genom detaljreglering av . 100 (M): Detta ärende är ett betänkande med anledning av den rapport som kommit från . har granskat om regeringens och AB:s arbete med uppdrag om kvinnors företagande bidrar till att uppfylla det jämställdhetspolitiska målet om ekonomisk jämställdhet. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen och . skriver att det råder otydlighet i regeringens styrning och även i återrapportering till regeringen. De anser att formuleringen av uppdraget i ägaranvisning är i linje med näringsutskottets uttalande om att ska främja kvinnors företagande. menar att det är oklart om uppdragsbeskrivning och tillhörande nyckeltal i tillräcklig omfattning beaktar de jämställdhetspolitiska målen. om jäm-ställdhet i låneverksamhet har i granskningen funnit att redovisningen av kön för låneansökningar är otydlig och inkonsekvent. En sådan redovisning gör dessutom att det som skrivs blir mer fördelaktigt än vad det är i verkligheten. Regeringen har delmålet om att öka möjligheter för kvinnor att starta och driva företag och anser att det bör beaktas i uppdragsmål. Därför är det ytterst märkligt att det statliga bolaget har redovisat statistik där man inte följer redovisningen av kön. För mig ska statistik tveklöst gå att lita på och att för tillförlitlig statistik. Det är denna statistik, hur den än ser ut i verkligheten, som vi ska kunna använda för att fatta politiska beslut och vidta eventuella åtgärder. Därför är arbetet och uppföljningen A och O för politiska beslut och för dem i som vidare använder statistiken som underlag. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 101 (V): Jag glömde säga att jag yrkar bifall till vår reservation. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) § 15 Första kontrollstationen för energiöverenskommelsen betänkande 2019/20:NU7 Första kontroll-stationen för energi-överenskommelsen Första kontrollstationen för energiöverenskommelsen (skr. 2018/19:153) 102 (SD): Det är nu lite energiöverenskommelsen slöts mellan fem av partier. är ett av de partier som valde att stå utanför. har vi kommit fram till den första kontrollstationen för densamma. Överenskommelsen har givetvis av de inblandade parterna hyllats som saliggörande. De sa sig ha en produkt som skulle stå sig över mycket . Men som i många andra sammanhang visade det sig rätt snabbt att det åtminstone fanns minst två olika tolkningar av det dokument man hade kommit överens om. Enbart detta faktum borde vara ett rejält underbetyg. Man kunde inte ens vara överens om vad man faktiskt kom överens om, trots att det var skriftligt formulerat.