prot · H60969 · 2019-03-28 00:00:00 — Min fråga till näringsministern blir därför: Hur ser statsrådet på säkerhetsaspekten av det statliga ägandet i ? 50 Näringsminister (S): Tack, , för en viktig fråga! Det ska inte råda något som helst tvivel, vare sig i denna kammare eller i i övrigt, om att regeringen under alla omständigheter kommer att värna nationella säkerhet. Det ska inte heller råda något tvivel om att vi tar Försvarsmaktens yttrande där man bestämt avråder från den här politiken på fullaste allvar. Om , trots avrådanden från Försvarsmakten och ett enigt försvarsutskott, ändå väljer att göra detta ska vi naturligtvis titta igenom det och göra det på det mest seriösa sätt som går att göra. Men det ska inte råda något som helst tvivel om att den alltid sätter nationella säkerhet främst. 51 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Det gör mig trygg. Ytterligare en diskussion som har kommit upp i frågan är en möjlig delning av . Bolagsledningens affärsstrategi går ju i en helt annan riktning, så jag tror att det initialt är många som har varit väldigt skeptiska till idén om en delning eller ett utköp. Jag vill ändå höra vilka effekter statsrådet ser av den typen av förslag. 52 Näringsminister (S): Vi måste vara medvetna om att om staten ska dela detta bolag måste man äga bolaget. Det gör inte staten . Med nuvarande börskurs skulle det krävas ytterligare 150–160 miljarder ur statskassan för att göra detta. Sedan tror jag att det ibland är ett feltänk när det handlar om delning. Tänk på hur var förr med kopparnät och tjänster. Med dagens digitalisering har det blivit mycket mer komplicerat. Det bör man vara medveten om. Flytten av Sidas huvudkontor 53 (M): aviserade regeringen att ett antal myndigheter skulle utlokaliseras från . Beslutet motiverades med att hela ska leva. Bland annat skulle Sidas huvudkontor flytta från till . Flytten kommer att bli både långdragen och dyr. Det finns inga passande lokaler i , utan nyproduktion måste till. En konsekvensanalys visar att kostnaden bara för konsultarvoden beräknas uppgå till 60 miljoner, och den totala prislappen beräknas landa på 100-tals miljoner. Utöver detta väntas också många anställda lämna myndigheten. Flytten av Sidas huvudkontor från en station på röda linjen till en annan blir, om den genomförs, troligtvis dyraste adressändring. Det framgår nu med all tydlighet att det här beslutet var ogenomtänkt. Min fråga är därför till statsrådet : Kommer regeringen att släppa prestigen vad gäller Sidas flytt? 54 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Vi får aldrig frågan varför vi inte agerar mer för att kostnaderna för att statens myndigheter bedriver sin verksamhet från ska sjunka, utan frågorna kommer alltid när vi omlokaliserar verksamheter till förorter och till andra orter än . Nej, vi kommer inte att backa från omlokaliseringspolitiken. Jag besökte Fastighetsmäklarinspektionen i i går. Det påstods i den här kammaren att det skulle vara en katastrof om den verksamheten flyttades från till . Men, fru talman, verksamheten bedrivs med högsta kvalitet i . Det är inga problem att hitta rätt personal. Jag är övertygad om att också omlokaliseringen till kommer att funka på ett bra sätt. 55 (M): Jag anar kanske en spricka i regeringen, men jag noterar också att statsrådet inte kommer att släppa prestigen. Två konsekvensanalyser visar att det här kommer att bli dyrare, inte bara tillfälligt utan också på lång sikt. Det kommer också att bli svårare för Sida att bedriva sin verksamhet. Om man vill ha mer statlig närvaro tror jag att man i själva hellre hade valt fler poliser än en biståndsmyndighet, som dessutom får det svårare att bedriva sin verksamhet. Det här är inget annat än en dyr adressändring, och skattebetalarna kommer att få ta notan. 56 Statsrådet (S): Jag förstår fortfarande inte varför anser att det är prestige att vilja flytta statliga verksamheter från . Är det billigare att vara i ? Finns de lokaler som den nämnda myndigheten använder sig av på en adress som är känd för billiga hyror? Jag låter frågorna vara obesvarade. Men den här diskussionen kommer säkerligen att fortsätta. Ökat antal sjukskrivningar på grund av psykisk ohälsa 57 (SD): Ökade problem med psykisk ohälsa är ett stort problem i som måste tas på stort allvar. Vi kan även se att sjukskrivningar på grund av psykiatriska diagnoser är ett problem som ökar, och en särskilt utsatt yrkesgrupp är kvinnor inom offentlig sektor. Och som om inte utsattheten att drabbas av psykisk ohälsa är nog ska dessa personer också mötas av ett system som inte är anpassat för psykiatriska diagnoser. Man får svårtolkade besked från och blir i värsta fall utförsäkrad innan man är redo att arbeta. Otaliga vittnesbörd finns från personer som upplever hela processen och kontakten med som en ytterligare pålagd stress som försämrar möjligheten till tillfrisknande. Regeringen har fått ett tillkännagivande om att utreda hanteringen av människor som har drabbats av psykisk ohälsa. Min fråga till socialförsäkringsminister är vad regeringen avser att göra för att ta frågan om ökat antal sjukskrivningar på grund av psykisk ohälsa på allvar och vilka konkreta förslag det finns vad gäller möjligheter till rehabilitering och en rättssäker process. 58 Statsrådet (S): I grund och botten härrör problemet med kvinnors ökade risk för ohälsa från arbetsplatser där det arbetar väldigt många kvinnor i en sämre arbetsmiljö. Inte minst beror det också på att vi alltjämt har ett ojämställt ansvar för barn, hem och familj. Kvinnor tar än en mycket större del av ansvaret. Kombinationen av detta leder till stress och till sjukskrivning. När man hamnar i ohälsa och sjukskrivning ska man naturligtvis ha det stöd som man behöver för att för det första, förhoppningsvis, komma tillbaka till hälsa igen och för det andra, förhoppningsvis, komma tillbaka till arbete igen. Vi vet att den psykiska ohälsan kryper ned i åldrarna och att alldeles för många kvinnor tyvärr blir sjukskrivna under långa perioder. Vi arbetade hårt med detta under den förra mandatperioden tillsammans med bland andra arbetsmarknadens parter, och vi har för avsikt att arbeta vidare . 59 (SD): Jag instämmer i att arbetsmiljön är ett stort problem där åtgärder måste vidtas och att vi måste underlätta för barnfamiljer. När det gäller sjukförsäkringsprocessen har föreslagit bibehållen ersättning för att till exempel prova studier , flexibel sjukskrivning och förenklade möjligheter att prova ett annat yrke, för ibland är det kanske arbetsplatsen som är problemet, så som statsrådet lyfte fram, samt en mjukare bedömning vid dag 180 inom kompetensområdet. Socialdemokraterna har röstat nej till alla dessa förslag. 60 Statsrådet (S): Socialdemokraterna genomförde tillsammans med många reformer på detta område under den förra mandatperioden: koordinatorer inom hälso- och sjukvården, en ny arbetsmiljöstrategi och en föreskrift för social och organisatorisk arbetsmiljö. Vi har skjutit till särskilda medel till rehabilitering. Vi fick en ny lagstiftning som ålägger arbetsgivarna att göra insatser tidigt i ett sjukfall, och vi kommer att arbeta vidare med detta . 61 (C): Min fråga till näringsministern handlar om regeringens prövning av ansökningar om bearbetningskoncessioner enligt minerallagen. En bearbetningskoncession är bara ett av alla tillstånd som krävs för att i slutändan eventuellt kunna starta en gruvverksamhet. har denna ärendetyp hopats på regeringens bord. Näringsministern har en diger hög att beta av, och ärendena har långa handläggningstider. Branschen, berörda rättighetsinnehavare och bygder avvaktar besked av väntan, och de är i stort behov av beslut. Regeringens senfärdiga handläggning skapar osäkerhet om spelregler och hämmar investeringar. Detta tillsammans med andra faktorer riskerar att försämra attraktionskraft som prospekterings- och gruvland. Jag vill därför fråga näringsministern: När har regeringen för avsikt att börja besluta i dessa ärenden? 62 Näringsminister (S): Tack, , för en viktig fråga! Vi kan sätta in den i ett sammanhang. Vi befinner oss just nu i början av en nödvändig omställning av vårt sätt att göra saker och ting i våra samhällen. Den klimatkris vi är inne i kräver elektrifiering av samhället, och vi vet att mineraler och metaller är centrala för att kunna göra detta. Elbilar, till exempel, görs ju inte på internet utan i vanliga fabriker. Batterier med mera kommer att behövas, och där har goda förutsättningar. Jag delar i viss mån frustration över att vi har en ganska tungrodd process. Hur ska vi se till att vi kan tillvarata människors rättmätiga intresse av att ingenting händer i deras närhet och att de har något att säga till om men också miljöaspekter som vi drar nytta av det faktum att har många av de mineraler och metaller som krävs för en total elektrifiering i längden av våra samhällen? 63 (C): Jag tackar näringsministern för svaret. Jag vill ändå understryka vikten av att regeringen nu skyndsamt tar sig an ärendena och kommer till skott med beslut. Förutom svåra intresseavvägningar finns det också viktiga rättsliga, principiellt viktiga frågor som måste avgöras. Eventuella prövningar av regeringens beslut kan landa i , vilket i sin tur ytterligare kan förlänga handläggningstiderna. Jag utgår från att regeringen undanröjer den rättsosäkerhet som råder genom att börja avgöra ärendena. 64 Näringsminister (S): Jag är inne på min nionde vecka som näringsminister, och jag kan lova att vi redan från började titta på dessa frågor. Min bedömning är att vi både kan och ska se till att få fram de beslut som är nödvändiga, men jag tror tyvärr inte att detta räcker. Kanske finns det anledning att titta över hur systemet fungerar, för att värna miljöintresset, klimatintresset, människors intresse och vårt intresse av att kunna göra ett gott jobb. Detta gör jag gärna tillsammans med . 65 (KD): I den allmänna debatten får man höra regeringspartierna hävda att konfessionella friskolor är en del av ett stort samhällsproblem som bidrar till elevers utanförskap, ökad segregation, intolerans, extremism och vanvård. Civilminister var en av dem som i valrörelsen spädde på denna bild och jämförde våra konfessionella skolor med den imamskola han själv tvingades gå i som barn. Jag menar att det inte finns något som pekar på att religiösa friskolor, varav de flesta är kristna, skulle bidra mer till problematiken än kommunala skolor eller andra friskolor. Det är snarare tvärtom. De allra flesta religiösa friskolor drivs av en huvudman vars skolor oftast har en bred blandning av nationaliteter, religionstillhörigheter och så vidare. Varför driver regeringen en begränsning av valfriheten med hjälp av en felaktig bild av verkligheten? 66 Statsrådet (S): Tack, , för en viktig fråga! Regeringens utgångspunkt, som också framgår av januariavtalet, är att de svenska skolorna ska bedrivas utan konfessionella eller religiösa inslag, att vi ska vara en sekulär stat, att den svenska skolan ska vara sekulär och erbjuda alla elever möjlighet att fritt välja religion och fritt få möjlighet att bilda sig en uppfattning om religiösa och filosofiska frågor och att skolan ska vara en mötesplats för människor med olika bakgrund. Jag är övertygad om att det är rätt väg som regeringen och samarbetspartierna har valt, och ett bra första steg är att sätta stopp för nyetableringen av religiösa friskolor. 67 (KD): Tack för svaret! Jag instämmer i allt du säger, , och jag menar att den ordning och de verktyg vi har för att kontrollera skolor och se till att de följer både skollag och läroplan är en tillräcklig verktygslåda. Jag blir snarare orolig när vi klistrar etiketter på varandra och onyanserat spär på fördomar. När kartan inte stämmer med verkligheten går politiken vilse, och detta tycker jag är tydligt i denna fråga. 68 Statsrådet (S): Jag är övertygad om att vi måste ställa oss frågan om fler religiösa friskolor leder till att vi får mindre segregation i vårt samhälle och om fler religiösa friskolor leder till att barn och ungdomar får möjlighet att fritt välja religion, livsstil och filosofisk inriktning. Det är ändå en skyldighet som vi har gentemot våra barn och ungdomar att ge dem denna frihet och se till att skolan är en mötesplats. 69 (S): Min fråga går till arbetsmarknadsminister . i har gjort en granskning som visar hur företagare i har lurat sina anställda, förfalskat fakturor och fått ersättning från Arbetsförmedlingen, trots att företaget hade stora skatteskulder. Omsättningen av personal har varit stor, och flera anställda har vittnat om oklara anställningsförhållanden, långa arbetsveckor, uteblivet handledarstöd och förvägrad semester. Samma företagare plockade RUT-pengar från både sin egen personal och personalens anhöriga. I den affärsmodell som i granskat har pengarna i huvudsak använts för att täcka lönekostnader och köpa in antikviteter i utbyte mot exempelvis flytt- och städtjänster. Min fråga är: Vad gör regeringen för att stävja missbruket av RUT- och ROT-avdrag? 70 Arbetsmarknadsminister (S): fråga är oerhört viktig och allvarlig. Det är stötande och allvarligt för tilltron till samhället när oseriösa och rent kriminella företag kan sko sig på detta sätt på skattebetalarnas bekostnad. När det gäller fusk med anställningsstöd vill regeringen skärpa kontrollen av dem som utnyttjar sådant stöd. Detta kommer att underlättas när vi får månadsuppgifter, och det kan underlättas av de förslag som regeringen har fått och som gäller att kunna göra en annan kontroll för att säkerställa tillträde till andra myndigheters register så att Arbetsförmedlingen kan utöva en mer effektiv kontroll. Det argumenteras ofta för att RUT-avdrag ska underlätta för att människor som står långt från arbetsmarknaden ska kunna få arbete och för att fler sådana jobb ska växa fram. När man i stället skattefuskar så att människor skor sig är det en viktig fråga för finansministern, som redan har prioriterat många frågor för att komma åt skattefusk. 71 (S): Personligen tycker jag att det är bra att företag kan få stöd för att anställa människor som annars har svårt att få jobb. Men det är väldigt dåligt när det fuskas med stöden. Min följdfråga är: Vad gör regeringen för att förbättra granskningen och kontrollen av de företag som uppbär ersättning från staten i form av lönebidrag? 72 Arbetsmarknadsminister (S): Vi planerar att förbättra möjligheterna för Arbetsförmedlingen att skärpa kontrollen av företag som får lönestöd och därmed får del av stora skattemedel som är viktiga för att människor ska kunna få ett arbete som de annars inte hade fått. De företag som fuskar på ett kriminellt sätt, missutnyttjar regelverket och skor sig på skattebetalarnas bekostnad försvårar situationen för alla de arbetsgivare – majoriteten av dem – som följer regelverket och som använder anställningsstöd på det sätt som är avsett. 73 (M): Jag vill rikta min fråga till näringsminister . Säkerhetspolisens årsrapport pekar tydligt ut att det kinesiska industrispionaget utgör ett allt större hot mot det svenska näringslivet. presenterades även en rapport från FOI, där man menar att dessa kinesiska stölder av teknologi kommer att påverka ekonomiskt och även kommer att påverka de svenska företagens konkurrenskraft. Det finns redan exempel på företag som har valt att flytta ut sin forsknings- och utvecklingsverksamhet i till andra länder, eftersom skyddet mot industrispionage i uppfattas som för dåligt. Med anledning av detta vill jag fråga näringsministern om han delar Säpos uppfattning att det kinesiska industrispionaget ökar i styrka och omfattning och om han i så fall kommer att vidta några åtgärder mot detta för att skydda det svenska näringslivet. 74 Näringsminister (S): Vi lever i där vi ser en mycket stark teknisk utveckling som innebär att vi kommer att få en total digitalisering av vår industri, förstås, men också av vårt samhälle. Det är i grunden någonting mycket positivt. Det ökar effektiviteten och styrbarheten på ett sätt som vi inte ens kunde drömma om för . Det kommer naturligtvis också att öka produktiviteten, vilket är bra för vårt land. För finns det egentligen inte några om och men; det är den väg som vi måste gå för att hävda vår konkurrenskraft. Baksidan av det är precis det som tar upp och som Säkerhetspolisen och FOI naturligtvis pekar på. Det ökar naturligtvis också sårbarheten, eftersom dessa effektiva verktyg kan användas för flera olika saker. Detta måste vi inte bara se upp med utan aktivt jobba med, både i det offentliga och tillsammans med det svenska näringslivet, för att minimera möjligheterna för andra att komma åt det som vi inte vill att de ska kunna komma åt, oavsett om det är eller något annat land. 75 (M): Jag tackar näringsministern för svaret, även om det kanske inte var så konkret just när det gäller åtgärder. Jag vet att en hel del av detta ligger på . Men jag tror att det är oerhört angeläget att också engagerar sig i detta. Det finns en rad åtgärder som man skulle kunna vidta, till exempel att säkra åtgärder mot utländska investeringar i kritisk infrastruktur men också att ge svensk säkerhetstjänst möjligheter att till exempel dela information om svenska företag blir utsatta för storskaliga cyberangrepp. Detta är alltså en fråga både för vårt näringsliv och för vår säkerhet. 76 Näringsminister (S): Nej, det var inte så konkret. Och det kanske inte heller är höjden av klokskap att just i denna kammare offentligt uttala alla de åtgärder som Säkerhetspolisen, regeringen eller det privata näringslivet vidtar. Det riskerar att underminera själva syftet. Men jag kan försäkra och dem som lyssnar att vi både och måste göra vårt yttersta för att använda denna teknologi men också för att minimera riskerna såväl för näringslivet som för det offentliga. Rapport om framtida sysselsättning och invandring 77 (SD): Min fråga går till arbetsmarknadsminister . För sedan kunde vi ta del av Arbetsförmedlingens , som presenterades av generaldirektör . Där framhåller man att det behövs en nettoinvandring på minst 60 000 personer för att klara den svenska välfärden. Rapporten ifrågasätts kraftigt av både forskare och ekonomer, då man varken tagit hänsyn till framtida sysselsättningsgrad bland invandrare eller hur framtidens arbetsmarknad ser ut gällande strukturomvandling och digitalisering. Man bortser också från de ökade utgifter både för stat och för kommuner som en ökad asylinvandring innebär. Min fråga är därför: Ställer arbetsmarknadsministern sig bakom sin generaldirektörs rapport, eller har hon en annan åsikt i frågan? 78 Arbetsmarknadsminister (S): har en demografisk utmaning, och den är vi redan mitt uppe i. Runt om i vårt land råder brist på rätt arbetskraft, alltså arbetskraft med den kompetens som behövs för de lediga jobben. Det gäller i nästan alla branscher och på flera olika nivåer. Det gäller både människor med högre utbildning och människor med kortare yrkesutbildning. För att kunna åtgärda detta är det många olika saker som behövs. Framför allt behöver vi säkerställa att de som står utanför arbetsmarknaden rustas med utbildning, så att de kan ta de lediga jobben. Där har vi mycket goda resultat av de lokala jobbspår som initierades under den förra mandatperioden. Vi behöver jobba med en bättre hälsa, så att fler kan, vill och orkar jobba ända fram till pensionen. Vi behöver också säkerställa att vi utbildar till rätt yrken. 79 (SD): Anser inte ministern att en reglerad och behovsprövad arbetskraftsinvandring är ett betydligt bättre alternativ än en fortsatt massinvandring med dess konsekvenser för samhället? 80 Arbetsmarknadsminister (S): Vi behöver en reglerad arbetskraftsinvandring. Det är viktigt särskilt för nyckelkompetenser på arbetsmarknaden. Till skillnad från anser jag att det är viktigt att står upp för asylrätten. Att vi ger människor på flykt undan krig och helveten en i gör vi inte av arbetsmarknadsskäl utan av humanitära skäl, och det bör vi fortsätta med. Statlig närvaro i hela landet 81 PER ÅSLING (C): Jag vill vända mig till statsrådet . Min fråga är: Vad planerar regeringen att göra för att stärka myndigheters lokala och regionala närvaro runt om i landet? Jag ställer frågan utifrån att vi har sett att myndigheter har centraliserat verksamhet och koncentrerat jobben till större orter. Landsbygden är förloraren. Jag ställer också frågan utifrån att vi nu ser att myndigheter planerar att göra förändringar. Arbetsförmedlingen nämndes här tidigare av . Men Kronofogden är en annan myndighet som har på sin agenda att flytta jobb från mindre orter till större orter. Detta är mycket olyckligt. Landet klyvs, urbaniseringen späs på, servicen försämras och arbetsmarknaden försämras också. Det försvårar för näringslivet att rekrytera om det bara är privata jobb som erbjuds. 82 Statsrådet (S): Jag tackar Per Åsling för frågan och för engagemanget i dessa frågor. Detta engagemang behövs verkligen. Vi har nämligen i – – haft en mycket stark centralisering också i den statliga sektorn. Det var också orsaken till att regeringen under den förra mandatperioden tog initiativ till flera åtgärder, bland annat 21 beslut om omlokalisering av myndigheter till andra delar av landet. Detta blev visserligen ifrågasatt av konservativa högerpartier här inne, men vi är mycket stolta över att denna process kom igång. När det gäller satsningen på servicekontor öppnades bara tio nya servicekontor på de platser som har sämst statlig närvaro. Detta ska fortsätta. har vi på regeringssammanträdet fattat beslut om att ge uppdrag till länsstyrelserna att kartlägga statens servicenärvaro i samtliga 290 kommuner. Hur ser det ut med statens närvaro? Vilka myndigheter finns där? Vilka myndigheter möter medborgarna? Utifrån detta underlag ska vi fatta vidare beslut om åtgärder. 83 PER ÅSLING (C): Jag ber att få tacka för svaret. Jag tycker att det är bra att regeringen tydligen nu satsar på att titta närmare på hur myndighetsnärvaron är runt om i landet och på nivå. Men det gör att jag också dristar mig till att fråga: Borde då inte regeringen också fatta ett beslut om ett moratorium för att stoppa nedläggning och koncentration av kontor till dess att nya beslut finns på plats? 84 Statsrådet (S): Per Åslings fråga är mycket relevant. En av de saker som vi jobbar med just nu är att säkerställa att vi får en ordentlig styrning av myndigheterna vad gäller beslut om lokalisering. Regeringen har arbetat med lokaliseringsförordningen, som har remitterats. Där finns ett upplägg om hur sådana beslut ska fattas, hur konsekvensanalyser ska göras och hur respektive myndighet ska hantera de här stora besluten. Det handlar ju i slutändan om statens totala närvaro på olika orter. Regeringen avser att återkomma med frågan om lokaliseringsförordningen och styrningen av myndigheterna i denna fråga. Sjukskrivningar på grund av psykisk ohälsa 85 (S): Jag har en fråga till statsrådet som gäller sjukförsäkringen, ökade sjukskrivningar på grund av psykisk ohälsa och bristerna i kommunikationen mellan och hälso- och sjukvården. I början av månaden debatterades här i kammaren rapporter rörande bedömningen av arbetsförmåga vid psykisk ohälsa och det försäkringsmedicinska beslutsstödet. Det är för mig uppenbart att det inte fungerar tillräckligt bra . Jag ser tydliga konflikter mellan hälso- och sjukvården och handläggare runt om i landet. Jag ser spår av brister i kommunikationen om sjukskrivningar och sjukintyg i många av de fall runt om i landet där människor upplever sig orättvist behandlade. Min fråga till statsrådet är: Hur arbetar regeringen med dessa frågor ? 86 Statsrådet (S): Det är naturligtvis alldeles oacceptabelt att en medborgare ska behöva fundera på vilken dörr man går in igenom när man behöver hjälp. Man ska få rätt stöd och hjälp från de aktörer som man har behov av. Det kan handla om , som har ett ansvar. Det kan handla om hälso- och sjukvården. Det kan handla om Arbetsförmedlingen, och det kan handla om andra rehabiliteringsaktörer.