prot · H609110 · 2019-06-25 00:00:00 — Och det är inte initiativet som jag över huvud taget är kritisk mot, utan det är hanteringen av säkerhetsaspekterna kring detta initiativ. Det är bra att det har varit och är politisk enighet. Tjänstemarknadshubben kan vara bra, men jag och många med mig upplever inte att regeringen har tagit de säkerhetsfrågor som följer med denna på allvar. Anledningen till strömavbrottet i och , i halva , var kanske inte att de inte hade en elmarknadshubb. Den kopplingen går inte att göra, även om man i övrigt är retoriskt väldigt skicklig. När det gäller den elhandlarcentriska modellen och huruvida konsumenten bör ha kontakt med och få fakturan från elnätsbolagen eller ha elhandelsföretagen som främsta kontakt är inte min ingång i den här frågan. I stället känner jag oro över riskerna och säkerhetsaspekterna med att samla 4 ½ miljon kunders nätdata och anläggningsinformation. Det är detta som jag vill ha svar på: Hur ser regeringen på att hantera de här riskerna? Oavsett vilken regering som tog initiativet till det här skulle vilken regering som helst sätta som högsta prioritet att eliminera säkerhetsriskerna och se till att det här inte kommer att bli ett problem för . Det är ministerns och regeringens ansvar. Det är intressant att följa de statliga aktörer som har sagt att det finns väldigt stora risker. Försvarsmakten påpekar i sitt remissvar riskerna med att samla allt på ett ställe. Det ger en detaljerad bild av den svenska elnätsstrukturen, vilket kan möjliggöra kartläggning av sårbarheter och brister i det svenska elnätet. Analysen som gjorts av skydd av uppgifter som rör totalförsvaret är mycket bristfällig. uttrycker att säkerhetsaspekterna kring den omfattande mängd information som hanteras i hubben inte beaktas. Detta är någonting som regeringen måste beakta. Och jag vore glad om jag fick svar i den här debatten. Den rör inte så mycket höger eller vänster, huruvida det är dålig eller god ekonomi och vem som gjorde si eller så , utan den rör säkerheten för , medborgare, invånare och aktörer, såsom företag. saknar en konsekvensanalys utifrån bland annat informationssäkerhets-, cybersäkerhets- och säkerhetsskyddsperspektiv. Min fråga till ministern är: Kommer en sådan att göras? Kommer en sådan att beaktas när det väl ska läggas fram en proposition? Datainspektionen uttrycker att det saknas analys av förslagets förenlighet med GDPR, och man saknar en tydlig redogörelse för hur denna avvägning gjorts och vid närmare analys vilka integritetsrisker som kan uppstå när personuppgiftsbehandlingen på elmarknaden samlas centralt i en hubb. Som före detta inrikesminister vet ministern att elnätets roll är betydande för svensk säkerhet. Försvarsmakten, och är kritiska. Om Försvarsmakten anser att analysen som gjorts om skydd av uppgifter som rör totalförsvaret är bristfällig undrar jag hur energiministern kan säkerställa att elmarknadshubben inte kommer att användas av främmande makter i syfte att kartlägga våra elnät för onda syften. 112 Statsrådet (S): ställer två grundläggande frågor: Kommer vi att beakta remissinstansernas kritik? Kommer vi att se till att det kommande förslaget utformas i enlighet med GDPR? På båda dessa frågor kan jag enkelt svara: Ja, det kommer vi att göra. Vi tar säkerhetsfrågorna på allra största allvar. Jag vill också passa på att understryka att det inte är några nya data som kommer att samlas in, utan alla data som är planerade för elmarknadshubben samlas in . Det avgörande är hur bra säkerhetsnivån är, inte om det är en, tio eller hundra olika placeringar av information. Det skulle nog gå att argumentera, på samma sätt som gör, för att det är dåligt att samla informationen. Men jag konstaterar att det finns väldiga risker med att ha informationen spridd på 190 olika huvudmän som var och en ska ansvara för säkerheten. Det är ju inte säkert att en enskild kommun kommer att ha en bättre möjlighet till säkerhetsarbete än en statlig myndighet som har Försvarsmakten och andra resurser till sitt förfogande. Jag hoppas på ett fortsatt gott samarbete med oppositionen i dessa frågor. Precis som ger uttryck för är det inte en partiskiljande uppfattning. Både vi och oppositionen är måna om att få en elmarknadshubb på plats och att den håller den allra högsta säkerhetsnivån – i linje med de remissvar som våra myndigheter har avgett. 113 HANS (M): Jag tackar minister för klarläggandet. Det ska vi ta med oss och följa upp. Att samla kunders mätdata på ett ställe, att centralisera data, ökar risken. Världen ser inte riktigt ut som den gjorde 2009 när detta initiativ togs. ser vi andra hotbilder. finns det helt andra cyberkrigförande tekniker, som inte skapar blodspillan men informationsspillan. Många remissinstanser anser att nationella säkerhetsobjekt och nationella säkerhetsaspekter inte är analyserade. Jag hoppas verkligen att regeringen tar detta i beaktande, analyserar det och lägger fram en proposition som innebär att datautbytet mellan marknadens aktörer kan förenklas. I detta sammanhang ska regeringen dock inte leka affärsutvecklare. Mycket kan ske med annan teknik än en samlad tjänstehubb. Man kan ha smarta mätare. Man kan lösa det med en teknologi som är helt annorlunda än den som fanns när detta initiativ togs 2009. Arbetet fortsätter – men utan en analys som kan påverka utformningen av reform och lösning. Hotbilden har som sagt förändrats avsevärt under den långa tid som gått. Konsekvenserna för rikets säkerhet måste utredas grundligt innan denna modell kan införas. Vi är i stadiet innan regeringen har lagt fram sin proposition. Jag tar upp frågan nu så att vi inte ska komma när den väl ligger på bord för att behandlas i ett betänkande och sedan slutdebatteras i kammaren. Då kan det vara . Se därför detta som en vänlig reminder om att lägga fram en bra proposition, ministern. Jag önskar ministern och hela regeringen en härlig och säker sommar, oavsett om strömmen går eller ej. 114 Statsrådet (S): Låt mig börja med att återgälda sommarhälsning – även om jag tror att sommarledigheten bli aningen begränsad om profetia slår in. Jag välkomnar dock att oppositionen använder sin kontrollmakt för att påpeka behovet av hög säkerhetsnivå när vi går vidare med elmarknadshubben. Jag hoppas att den tveksamhet till elmarknadshubben som sådan som framskymtade i sista inlägg inte är representativ för som helhet utan att det beslut som fattades 2009 av alliansregeringen kan bli verklighet efter att vi har lyssnat in remissinstanserna. Det kommer att ge kunderna billigare och effektivare elförsörjning – något som hela är betjänt av. Återigen: Jag önskar herr talmannen och en hjärtligt glad och trevlig sommar. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2018/19:290 om likvärdiga tillväxt- och konkurrensvillkor till rikets olika delar 115 Infrastrukturminister (S): har frågat mig om jag och regeringen har något mål eller ansvar avseende infrastruktursatsningarnas betydelse för att ge likvärdiga tillväxt- och konkurrensvillkor till rikets olika delar. För regeringen är det viktigt att hela ges goda förutsättningar att växa och utvecklas. En utgångspunkt för utvecklingen av den nationella transportinfrastrukturen är självklart det övergripande transportpolitiska målet att transportinfrastrukturen ska bidra till en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Regeringen fattade förra mandatperioden beslut om en nationell plan för transportinfrastrukturen för åren 2018–2029. Det är en satsning på totalt . Det är också den största järnvägssatsningen i modern tid. Beslutet rymmer också betydande satsningar på sjöfart och väg. Den nationella planen omfattar därför stora satsningar i hela landet på såväl nybyggnation som upprustning och modernisering av befintlig infrastruktur. Detta är möjligt då regeringen satsar mer än i förra planperioden. Inför beslutet om den nationella planen har regeringen tagit emot synpunkter från exempelvis branscher och regioner och har vägt ihop det som är regionalt viktiga prioriteringar med de nationella prioriteringarna och regeringens mål. 116 (KD): Först vill jag tacka för svaret. Dessvärre är jag inte alldeles nöjd med det. Infrastrukturministern beskriver i tämligen luddiga formuleringar en fördelningsprocess som mer bygger på samråd mellan parter som redan har pratat ihop sig än på en objektiv bedömning baserad på länets egen behovsbeskrivning av vad man behöver för stöd för att frigöra den egna inneboende utvecklingskraften. Med statsrådets resonemang konserveras en ordning där län som redan gynnas av genomkorsande statligt finansierade stambanor och Europavägar får mångdubbelt större resurser än ett län som ligger mer avsides och som andra län inte är beroende av. Regeringen har uttryckt ambitioner att göra insatser för att hela landet ska leva, vilket är bra. Men avser man då att hela landet ska få likvärdiga förutsättningar att leva, blomstra och utvecklas, eller gäller det bara att nätt och jämnt överleva och hålla näsan över vattenytan? Det finns gränser för hur mycket en region med låg skattekraft, som län, själv kan finansiera med de regionala skattemedlen. Merparten av dessa ska ju gå till hälso- och sjukvård. De statliga infrastrukturmedlen är absolut nödvändiga men räcker bara till ett duttande på kortare sträckor. län är ett av främsta besökslän med en rad av landets starkaste platsvarumärken, såsom , och min egen hemstad med . Här finns till och med en egen hållplats där tågen stannar , till barnfamiljernas stora glädje. Men tåget är så skakigt och kränger så att man knappt kan hålla och än mindre läsa ur den för att hålla barnen på gott humör även efter en lång dag full av upplevelser. Det här är också ett bekymmer för dem som vill studera eller jobba på tåget på väg till eller . Vissa sträckor är så dåliga att tåget kryper fram. Det gör att resan tar än vad som hade varit nödvändigt och vad som bedöms vara rimligt för pendling. Utan tillräckligt många mötesplatser på sträckan –blir tåg i ena riktningen stående långa stunder för att vänta in mötande tåg. Det förlänger förstås också restiden. I då allt fler besjälas av en drivkraft att resa miljövänligt finns ett stort intresse av att optimera befintliga förbindelser. Det är då frustrerande att inte få det nödvändiga stödet från statsmakten. Därav mina frågor och denna interpellation. län har den lägsta tilldelningen per invånare i hela landet i den nu gällande nationella transportplanen, endast per invånare. Det ska jämföras med per invånare, alltså nästan fem gånger så mycket, i , som är mindre både till yta och folkmängd och dessutom genomkorsas av både och en väl utbyggd och alltså inte behöver lägga pengar på det. Är det infrastrukturministerns mening att denna ojämlikhet ska bestå? Har inte staten ett övergripande ansvar för helheten? Är det inte hög tid att regeringen tar ansvar och rättar till gamla tiders försyndelser och försummelser i arbetet med den kommande planen? 117 Infrastrukturminister (S): Tack, , för engagemanget! Med tanke på de få resurser som lades på infrastruktur då parti var ansvarigt och satt i regeringsställning är det en avsevärd skillnad . När ni hade regeringsmakten lades 100 miljarder mindre, det var sämre regional fördelning och det var en större medfinansiering. Vi lägger 100 miljarder mer på satsningar i hela landet. Det stämmer inte att detta konserverar en befintlig struktur. Vi har Norrbotniabanan, och Sydostlänken, för oss som är smålänningar. Vi kan åka ned till och se den stora och viktiga satsningen på Sydostlänken, från via ned till , eller E22:an nere i . Det är en viktig satsning för att se till att får bättre infrastrukturförutsättningar, för detta har man inte fått tidigare. Det är klart att de 100 miljarderna mer har gjort det möjligt för oss att göra väsentligt bättre satsningar i hela landet än vad som var möjligt när vi hade en regering som prioriterade skattesänkningar före infrastrukturinvesteringar. Därför är det viktigt att vi upprätthåller förmågan att säkra infrastrukturen i hela landet. För mig var det viktigt att förankra detta regionalt. län känner jag väl till; jag har färdats mycket där. I och med att jag själv bor i har jag varit både på och i hela län och förstår utmaningarna i att regionalt hitta rätt prioriteringar. Stångådalsbanan är naturligtvis viktig, men entusiasmen har kanske inte varit lika stark från Östergötlandshåll. Kust-till-kust-banan är en viktig sträckning, inte minst om vi får nya stambanor. , som seglar upp som ett objekt som vi förvisso lägger stora resurser på att renovera, pockar framöver på uppmärksamhet vid kommande prioriteringar i regionen. Jag tror att det är bra att det i län förs en diskussion om vilka de viktigaste prioriteringarna är. Jag tycker också att det är bra att inom sitt eget parti för en diskussion om vilka resurser de är beredda att ställa till förfogande. När de hade regeringsmakten lade de mindre på infrastruktur, och när vi lade fram förslaget om nationell plan hade parti inte mer resurser till förfogande. I grunden ska man hushålla med de resurser man har och göra rätt prioriteringar. För mig har det varit viktigt att inte hamna i ett läge där kommuner som , eller tvingas stå med ökad medfinansiering för att få till stånd det som är viktiga nationella angelägenheter. Det är så jag ser det. En satsning på Sydostlänken, Norrbotniabanan, Kust-till-kust-banan eller E22:an är inte bara regionala satsningar, utan de är nationella satsningar. Därför är denna avvägning och prioritering otroligt viktig, och där gör vi en bättre regional fördelning än vad man gjort tidigare. Det är minskad medfinansiering och mer resurser . Det är jag stolt över. Det är viktigt. Något som är viktigt inför kommande planperioder är att man i varje region – i varje län men också i de större regionerna – för en diskussion om vilka de långsiktigt viktigaste prioriteringarna är. Detta ska man göra i , och , för att hålla oss till vår del av , men naturligtvis även i andra delar, för att möta klimatutmaningen. Det stämmer att fler vill åka tåg, och detta innebär att vi framöver kanske kommer att ha en ännu större andel investeringar i järnvägsinfrastruktur men också i hamnar, eftersom sjöfarten behöver utvecklas, och i farledsfördjupningar. Det är en högaktuell fråga inte minst i län. Om vi ska stärka sjöfarten för att få över mer gods till den är det viktigt att se över hamninfrastrukturen. Jag hoppas att vi kommer att ha bra och långa diskussioner om infrastruktursatsningen och att får med sitt eget parti på att lägga mer pengar på infrastruktur framöver. 118 (KD): Jag tackar för svaret så här långt. Om vi ska gå bakåt i tiden och titta på gamla försyndelser vill jag minnas att det var en tidigare S-regering som drog ned väldigt mycket och att en uppbyggnad påbörjades under Alliansen. Det finns stora behov. Oavsett detta är det viktigt att vi nu blickar framåt och att den kommande nationella transportplanen ger en något större andel av kakan till ett eftersatt län som . Jag har respekt för att det finns stora behov i hela landet. Detta blev jag varse inte minst i går när mitt tåg till var försenat med en kvart, som sedan byggdes på med ytterligare innan jag hade kommit fram till . Vi är många som per automatik beräknar att det kommer att bli så mycket förseningar att vi tar ett tidigare tåg för att säkert vara framme den tid vi ska. Det behövs verkligen satsningar över hela landet, men min poäng är att staten borde ta ett större helhetsansvar och inte bara lyssna in vad kringliggande län tycker. I så fall kommer län att fortsätta att vara i strykklass. Som statsrådet själv antydde finns inget jättestort intresse bland länsborna vare sig i eller i . De ser inte riktigt behovet. län brukar dessutom komma sist i tilldelningen, och om det uppstår ett behov eller blir det lätt så att det är från län man plockar bort pengar. Så var det till exempel när det var kris i och man tvingades omfördela. Järnvägsförbindelserna från till har sådana behov att regionen själv har lagt in åtskilliga miljoner inne på östgötskt territorium för att reparera delar av banan, där man annars kanske hade varit tvungen att ställa in förbindelserna. Om draghjälpen från grannlänen är så liten är det rimligt att statsmakten har ett helikopterperspektiv och ser till att det blir en lite jämnare resursfördelning. Jag är född optimist, och jag hoppas att infrastrukturministern, med tanke på våra gemensamma småländska kopplingar och intressen, är beredd att i den fortsatta processen stötta grannlänet lite mer än . Till län vill alla åka på semester, vare sig det gäller besök på , Glasriket, eller ljuvligt solande och badande på , där man kanske rent av får träffa kungafamiljen, som också måste ta sig dit på ett eller annat sätt. Med detta vill jag tacka infrastrukturministern på förhand. Jag önskar både ministern och herr talmannen en trevlig sommar. 119 Infrastrukturminister (S): Jag hoppas verkligen att vi gemensamt ska se på alla möjligheter att utveckla infrastrukturen, vare sig den är till , som jag har besökt , till fantastiskt vackra , till , som har vuxit otroligt mycket som turiststad, till eller till . Listan på fantastiska turistmål är lång. Det måste till fler infrastruktursatsningar i både och övriga landet för att arbetsmarknadsregionen ska kunna fungera, för att trafiksäkerheten ska kunna öka och för att vi ska kunna föra över mer gods till järnväg eller sjöfart framöver. I grunden är detta ett av skälen till att vi nu i den nationella planen lade mer. Det är viktigt att vi ser behovet av att göra långsiktiga investeringar. Framöver väntar en diskussion om nya stambanor. Även där skulle frånvaron av investeringar skapa stora bekymmer i det svenska järnvägssystemet. Därför är det viktigt att vi skapar utrymme för att våga göra stora och viktiga investeringar i infrastruktur framöver. Jag vill passa på att understryka det som själv sa, att de infrastrukturinvesteringar som görs i andra delar av landet faktiskt kan ge en stor regional nytta. Om man åker tåg söderifrån möts man av att getingmidjan är avstängd. Det är den lilla del av järnvägssystemet i där det går ett tåg nästan varje minut eller . Den stängs nu av för att ett ordentligt renoveringsarbete ska göras. Det är klart att det på papperet ser ut som en stor investering i , men det är en investering som kommer hela till del. Hela det svenska järnvägssystemet kommer att fungera bättre om getingmidjan fungerar bättre. Samma sak är det med fyrspår mellan och och med andra infrastrukturinvesteringar. Vår infrastruktur hänger ihop, och därför är det viktigt att man ser den nationella nyttan. Det är den som är mitt och regeringens perspektiv, även om vi i väldigt stor utsträckning också tar hänsyn till de regionala prioriteringarna. Jag konstaterar att det ser ut som att vi är överens om att det behövs mer resurser till infrastruktur. Jag vill avsluta med att jag hoppas att får med sitt eget parti . har det varit lite si och så med denna uppslutning, eftersom man under sin egen regeringstid valde att inte tillföra lika mycket resurser. Jag tror att det är viktigt. Jag tror att behöver investera för att kunna klara konkurrenskraften men också för att kunna klara klimatmålen framöver. Jag vill också passa på att önska en trevlig sommar, vare sig hon tillbringar den i vackra eller i andra delar av landet. Jag hoppas att vi får en fortsatt bra dialog om infrastruktursatsningarna både i län och i nationen. 120 (KD): Jag tackar för detta. Det är ett mycket viktigt samband att vi får ett infrastrukturnät, vare sig det gäller järnvägar eller landsvägar, så att näringslivet kan blomstra. Där har vi stora behov i län. Företag, invånare och besökare behöver det för att få snabba, bekväma och miljövänliga transporter. Därför är det viktigt att vi gör nödvändiga förändringar. Getingmidjan är naturligtvis jätteviktig och gynnar hela , både söder och norr om . Däremot är det tveksamt vilken nytta Vimmerbybor, Kalmarbor eller ölänningar hade av att det en gång när det var kris togs infrastrukturmedel från län och lades i västra runt och . Detta är ett litet sår som fortfarande finns hos länsborna. När det nu är tal om betydelsen av vidare transporter ut från länet vill jag passa på att fråga om kopplingen till en kommande stambana eller höghastighetsbana i . Jag har ställt en skriftlig fråga om det tidigare, men jag upplevde inte att jag fick något skarpt svar. Där är det otroligt viktigt att det finns en koppling från järnväg till järnväg och att man kan gå mellan perrongerna och inte, som det nu ser ut i skisserna, att man ska tvingas ta buss en kilometer från resecentrum i till en kommande höghastighetsbanas järnvägsstation. Jag ser fram emot ett svar på detta. 121 Infrastrukturminister (S): Jag tackar för detta. När det gäller omfördelningar av resurser, som lyfte fram, vet jag att en tidigare regering gjorde en omprioritering för att kunna göra satsningar i . Jag tror att det var bra. Det var en viktig del av svensk industriell kapacitet. Det var viktigt att göra investeringar där. På samma sätt har vi vid andra tillfällen faktiskt kunnat föra över extra resurser inte minst till i anslutning till omstruktureringen av fordonsindustrin i län. har vi i nationen valt att solidariskt omfördela resurser för att stötta regioner som är utsatta. Jag tycker att det är en god egenskap för att vi faktiskt ser denna möjlighet. Då var det mycket viktigt för . Sedan är det naturligtvis lättare att prioritera när man har mer. Därför är det i grunden en resursfråga. Behoven av infrastrukturinvesteringar i överstiger vida de resurser som finns till förfogande. Så är det, och så har det alltid varit. I varenda region och i varenda del av landet vill man ha mer infrastruktur. Det är bra, för till infrastruktur – järnvägar, vägar, hamnar och sjöfart – knyter man förhoppningar, förväntningar och längtan, och man ser tydliga behov av att förstora arbetsmarknadsregionen, att få inflyttning eller att stärka besöksnäringen. Då ankommer det på oss som är politiskt aktiva att göra tydliga prioriteringar och att argumentera för vad som är samhällsekonomiskt mest effektivt och vad som kanske också ur klimatsynpunkt är det smartaste sättet. Det gör vi. I den nationella plan som föreligger gör vi den största järnvägssatsningen i modern tid – 100 miljarder mer och dessutom minskad medfinansiering. Kommunernas pengar kan därmed i ökad utsträckning gå till äldreomsorg, sjukvård och barnomsorg snarare än till infrastruktur, där staten faktiskt huvudsakligen ska ha ansvaret. Det kommer framöver att vara min prioritering. När det gäller anslutande banor till nya stambanor är inte minst Kust-till-kust-banan kanske av avgörande betydelse för regionen. Där har ett uppdrag att återkomma med planmogna beslut lagom till nästa nationella plan. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2018/19:179 om rymdstrategin 122 Statsrådet (S): har frågat mig dels hur och när jag kommer att komma med ett tydligt uppdrag till Rymdstyrelsen, dels hur och när jag kommer att se till att får en modern och uppdaterad rymdlag. Jag förmodar, även om det inte framgår tydligt, att när det gäller den första frågan om uppdrag till Rymdstyrelsen avser Hänel direktiv om hur myndigheten ska arbeta , vilket hon refererar till i interpellationstexten. Arbetet pågår med att genomföra den nationella rymdstrategin som regeringen beslutade om och som ställde sig bakom . En åtgärd som rekommenderas i strategin är att utveckla . Regeringen beslutade att som ett steg finansiera en testbädd vid där rymdteknologi ska kunna testas och demonstreras. Konstruktionen är redan igång, och det kommer att finnas lovande samarbets- och affärsmöjligheter med denna testbädd.