prot · H60991 · 2019-05-13 00:00:00 — Om våra vattendrag torkar ut dör dessutom musslor och fiskar som lever här. Vidare är nuvarande infrastruktur och vattenförsörjning anpassad efter att de månghundraåriga dammarna finns. Dessutom ger många mindre kraftverk en möjlighet att ha en viss reservkapacitet av el, vilket är nog så viktigt . Det kan vara en damm som gör skillnad mellan att en skog brinner ned eller att en skogsbrand kan släckas med vattenbombning. drabbades län av en del skogsbränder, och då var möjligheten att ta vatten via helikopter helt avgörande för att man faktiskt skulle kunna hejda branden. Våra vattendammar bidrar helt enkelt till ett stärkt civilförsvar. Många av våra dammar är så gamla att tillståndsprocesserna inte fanns då de anlades, vilket har varit ett problem. har man inte tagit hänsyn till att hela landskap, natur och vattenhushållning varit anpassade efter att dammarna finns. Därför är det välkommet med den nya lagstiftningen från , som ministern nämner i sitt svar och som tar hänsyn till äldre rättigheters rättskraft. Det som är viktigt i sammanhanget är att de beslut om rivningar som ligger på bordet och som är överklagade inte verkställs förrän överklagan prövats, men också att hänsyn tas till den nya lagstiftningen. Det har nämligen förekommit att man rivit dammar innan överklagan har hunnit behandlas i domstol, vilket satt hela rättssäkerheten ur spel. Detta får självklart inte förekomma. Det innebär ett rättsövergrepp som i sig är lagvidrigt. Enskilda dammägare har dock sällan ekonomisk möjlighet att överklaga, vilket innebär att staten då får för stor makt i förhållande till den enskilde. Med en rättssäker hantering och med den nya, förfinade lagstiftningen kan jag ändå hoppas att vi slipper se dammrivningar utan korrekt genomförda konsekvensanalyser och med förödande effekter. 46 Miljö- och klimatminister (MP): Det är alltså länsstyrelserna som har ett operativt tillsynsansvar över vattenverksamheter. Länsstyrelsernas tillsyn sker i enlighet med beslutade regelverk, och jag förutsätter att jag och interpellanten är överens om att vattenverksamhet som huvudregel ska vara tillståndspliktig även fortsättningsvis. Drift av dammar kräver tillstånd. Om en verksamhet drivs utan tillstånd kan tillsynsmyndigheten förelägga den som driver verksamheten att söka tillstånd. På samma sätt som det är viktigt att det finns tillstånd för en damm när sådant krävs är det givetvis även viktigt att en utrivning av dammen inte tillåts ske utan att effekterna av en sådan utrivning analyserats. Vid tillstånd för utrivning ska man säkerställa att krav ställs på hänsynstagande till omgivningens påverkan samt att försiktighetsmått tas. Det som gäller nu är alltså att det för anläggande och drift av dammar krävs tillstånd. Det framgår av 11 kap. . Det är också så att utrivning av dammar kräver tillstånd. Endast dammar där det är uppenbart att varken allmänna eller enskilda intressen skadas genom vattenverksamhetens inverkan på vattenförhållandena är undantagna från tillståndsplikt. Tillstånd till utrivning meddelas av mark- och miljödomstolen. Ett tillstånd till utrivning ska innehålla bestämmelser om de villkor som behövs för att reglera negativ påverkan till följd av en utrivning. Det är alltså naturligtvis så att ett beslut om att riva en damm ska fattas av mark- och miljödomstolen. Det ska också finnas en konsekvensanalys. 47 (M): Vattenförsörjning har alltid varit en viktig fråga. fick vi själva tillse att vi hade vatten i våra brunnar, och förväntar sig de flesta att de har tillgång till kommunalt vatten. Vi har sällan behövt bekymra oss om att vatten finns då vi behöver det. Många förstår inte ens att vatten, precis som det mesta här i världen, är en ändlig resurs – en resurs som vi behöver vara rädda om. De senaste årens torka har dock inneburit ett uppvaknande för många. Man kan inte lita på att vatten alltid finns, och vi måste värna våra vattenresurser. Att vara rädd om vatten är faktiskt en dygd. Våra stora städer är beroende av vattenförsörjningen från våra och från tillflödet till dem. Det finns varken smältvatten från någon glaciär, som i , eller källvatten, som många av våra mindre orter har att tillgå. I stället är det en nödvändighet att avrinningsvatten kommer och att det är rent. Det finns alltid risker med att använda vanligt åvatten som renats som dricksvatten. Vattnet är nämligen aldrig renare än det område det kom ifrån. Om gammalt bottensediment som legat orört sköljs med kan det innebära ett förorenat dricksvatten för en storstad, med allt vad det innebär. Så kan det faktiskt bli om man helt tömmer dammar som inte är sanerade utan orörda. Orört är faktiskt bäst. För del är man beroende av vatten från tillrinningsområde. Om detta vatten inte finns att tillgå under en varm sommar därför att det helt har runnit ut under vårfloden får det konsekvenser. En stad som med omnejd, vilket omfattar ca 150 000 invånare, kan inte vara utan en säker vattenförsörjning. utfärdades bevattningsförbud i på grund av för lågt vattenstånd, fru talman, trots att det faktiskt fanns dammar i vattensystemet. Hur hade det sett ut om vi inte hade sparat vatten ? kommun diskuterar hur man ska kunna säkra sin vattenförsörjning, och det gör de flesta andra städer också. Låt oss vara förutseende och värna de vattenresurser vi har ! Att riva dammar handlar inte bara om flöden i våra vattendrag utan om mycket mer. Det handlar om ett civilförsvar med vattenmagasin vid behov av att släcka bränder. Det handlar om reservkraft då vi behöver den. Det handlar om att undvika torka i våra vattendrag då vi får torra somrar. Det handlar om att förhindra översvämningar vid stora mängder nederbörd. Det handlar om att säkra vattenförsörjningen inte bara till enskilda brunnar utan även till storstäders kommunala vatten. Därför är det så viktigt att statens förlängda arm länsstyrelserna gör ordentliga konsekvensanalyser och låter överprövningar bli klara innan eventuella beslutade rivningar verkställs. 48 Miljö- och klimatminister (MP): Jag instämmer till fullo i interpellantens beskrivning av hur livsviktigt det är med vatten. Den torka som drabbade stora delar av tror jag var ett skrämskott för väldigt många. Vi insåg att vi är väldigt sårbara. Vi har väl utgått ifrån att det alltid finns gott om vatten i , men när till och med län utfärdar bevattningsförbud – alltså inte bara och andra områden där man kanske är mer van vid torka – är det en riktig larmklocka som vi behöver ta på allvar. Här behöver vi se hur vi kan göra oss så motståndskraftiga mot extrema väderhändelser som möjligt. Det kan handla om skyfall, och precis som kan det handla om extremt utan nederbörd och med extremt höga temperaturer, vilket ledde till skogsbränder. Det som forskning och erfarenhet visar är en väldigt viktig insats för att säkerställa att vi har tillräcklig infiltration av regnvatten ned till grundvattnet och att det finns motståndskraft är anläggandet av våtmarker. Det är ett enormt stort ingrepp i vår natur som människor har gjort : Man har dikat ut för att skapa åkermarker, rätat ut vattendrag och dikat ut med stora krondiken som gör att regnvatten med stor kraft forsar ut i sjöar och hav i stället för att stanna i marken och infiltreras ned till grundvattnet. Genom vattenkraften och de dammar som har anlagts har vi också hindrat biologisk mångfald, såsom fiskar och annat, att vandra upp och ned längs vattendragen. Fisken i sig kanske inte är en viktig faktor för vattenförsörjningen, men den är väl så viktig för en motståndskraftig natur. Vi har alltså anledning att se över vilka insatser som är de bästa för att göra ekosystemen så motståndskraftiga som möjligt och se till att de har en funktion i ett ändrat klimat som gör att vi är så motståndskraftiga som möjligt. Jag kan konstatera att M och KD i sin budget, som gick igenom med stöd av SD, tog bort de 200 miljoner som regeringen hade anslagit till just restaurering och anläggning av våtmarker. Det är en enormt viktig insats som man behöver göra för att stärka ekosystemen . Många av de dammar som finns, även i län, har ingen aktiv verksamhet. Många är också i väldigt dåligt skick. Det är helt naturligt att man behöver se över dessa, och jag är glad att antog den proposition om vattenmiljö och vattenkraft som regeringen lade fram . Det gör att vi äntligen kommer att kunna få moderna miljökrav på vattenverksamheter och att vi ska ta fram en nationell plan för hur detta ska göras så effektivt som möjligt. Här behöver vi ta hänsyn till både elförsörjning och ett ändrat klimat. Förlusten av biologisk mångfald är också en enormt viktig fråga. Vi behöver där se till att vi kan restaurera områden som är livsnödvändiga för många av våra hotade arter. 49 (M): Jag vill tacka för svaret. Precis som ministern här lägger fram det finns det enormt många faktorer som man måste ta hänsyn till. Jag blir väldigt skrämd när man snabbt processar fram beslut utan att handlägga alla de olika perspektiv som det handlar om. De miljöer som finns är ju inte skapade över , utan de har funnits i många . Jag tror inte att man alltid tänker igenom vad som skulle hända om man river och förändrar tillbaka till något. Är det något som har funnits förut som kommer tillbaka? Hur ser det ut? Jag skräms som sagt av att man ibland är så villig att riva och göra något som man kortsiktigt tror är bra. Man glömmer att det kan få inverkan på många andra sätt. Utanför hade vi exempelvis en händelse där järnvägsrälsen ned till höll på att försvinna då vårvattnet tog hela underlaget till rälsen. Man har alltså inte kunskap om alla olika faktorer. Jag tycker därför att man bör visa större ödmjukhet. Vi kan förstås inte ha våtmarker i hela Västernärke som helt plötsligt skulle lösa alla dessa problem. Jag hoppas att vi kan göra något bra av detta. Det låter som att det även är ministerns intention. De som oroar sig för dessa dammar har verkligen djur, natur och vattensäkring i sitt sätt att tänka. De försöker tänka på många faktorer och inte bara kortsiktigt på någon enskild paragraf. 50 Miljö- och klimatminister (MP): Tack återigen, ! Jag tar frågan på allvar, och jag förutsätter att den tillståndsgivning som ska ske via mark- och miljödomstolen sker enligt det som vi är överens om och som också stipuleras i . Jag förutsätter också att man gör en analys av vilken eventuellt negativ inverkan en utrivning har. Jag skulle inte säga att detta har gått alltför snabbt eller att regeringen eller EU för en förhastad politik. Det tog många årtionden innan vi äntligen lyckades komma överens i inte minst om att uppdatera så att vi kan få moderna vattentjänster och titta på det som vi enligt EU:s vattendirektiv är skyldiga att göra. Det handlar dock inte bara om det, utan detta är en tillståndsverksamhet i som har funnits . Med detta sagt har många av dessa delar urminnes hävd. Det kan gälla gamla kvarnar och dammar. Jag är väldigt glad över att vi har lyckats komma överens om hur vi ska gå vidare med detta och att de ska anses ha ett tillstånd. Men när det är påkallat behöver de ta fram ett nytt tillstånd. Här behöver vi naturligtvis se till att en ordentlig analys görs av konsekvenserna av utrivningar. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2018/19:207 om transportstöd i 51 Infrastrukturminister (S): har ställt en fråga till mig angående transportstöd i . Bakgrunden till frågan är beslut i ett enskilt ärende om driftsbidrag, vilket också föranledde en interpellation av som jag besvarade . Jag nämnde vid det tillfället att det finns olika typer av färjor och båttransporter som kan ha olika huvudmannaskap och falla under olika regelverk. Varje ö är unik med varierande lokala förutsättningar och historia. Utifrån de lokala förutsättningarna är det varje huvudman som tar ställning till vilken servicenivå som erbjuds. I beslutet som hänvisar till beviljades , som huvudman, statsstöd av i form av driftsbidrag till den aktuella färjeleden. aviserade i beslutet att bidraget successivt bör avvecklas framöver. Både för mig och för regeringen är det viktigt att hela landet ska kunna leva och växa. Det gäller självklart även skärgården. Driftsbidrag till enskilda vägar, och i vissa fall färjor, kan vara en viktig del i detta. I förordningen om stadsbidrag till enskild väghållning finns reglerna om när sådant bidrag kan ges. Om och i så fall hur stort bidrag som kan ges avgörs av i varje enskilt ärende. 52 (L): Tack, statsrådet ! Enligt beslut från kommer det driftsbidrag för färjeled som går till godstrafiken i att avvecklas. Det är problematiskt eftersom bidraget täcker en mycket stor del av kostnaden för att frakta varor och gods ut till skärgården. saknar fasta landförbindelser. Därför är godstransporterna avgörande för att skärgården ska leva. Det finns goda förutsättningar för att skärgården ska leva. Omkring 5 000 personer bor ute på öarna året om, och uppskattningsvis dubbleras befolkningen . finns stora expansiva planer i skärgården. På många av öarna byggs nya bostadsområden. ökar turistnäringen, och antalet människor som tar sig ut till skärgården för att se det vackra kultur- och naturlandskapet ökar . Som statsrådet mycket riktigt påpekar är varje ö unik, och därmed är varje skärgård unik. Men även när skärgårdarna är mycket lika visar beslut från med all tydlighet att förutsättningarna avsevärt kan skilja sig åt. norr om ligger den norra skärgården. I kommun förbinds skärgårdssamhället med fastlandet via en färjeled som drivs av . Till skillnad från färjeleden i södra skärgården är den inte ekonomiskt hotad. Att det saknas likvärdighet och förutsägbarhet är problematiskt, menar jag. Även om statsrådet inte kan kommentera eller påverka enskilda ärenden krävs en principiell diskussion och en politik för att hantera konsekvenserna av liknande myndighetsbeslut. Vi vet alla vad som kan hända med mindre samhällen när den lokala matbutiken tvingas lägga ned på grund av försämrade förutsättningar. Landsbygdsdöden är ett mycket allvarligt problem, och det vore en tragedi om regeringen skulle se mellan fingrarna i det fall drabbas av den. Den fråga som jag ställde till är mycket angelägen. Men jag är rädd att jag inte har fått något riktigt tydligt svar på den. Därför upprepar jag min fråga: Vad kommer statsrådet och regeringen att göra för att beslut inte ska ha en negativ inverkan på samhället i ? 53 Infrastrukturminister (S): Jag uppskattar verkligen engagemanget, och jag tror att vi delar uppfattningen att varje ö är unik och att skärgården verkligen behöver utvecklas och växa. Det är också utgångspunkten för regeringens arbete. När det gäller det beslut som syftar på kan jag upplysa om att det beslut som det refereras till i interpellationen hade en lydelse som handlar om syn på den fortsatta medelstilldelningen. I och med det beslut som fattades har beslutat om bidrag . Där finns inte med någon liknande upplysning om vad som kommer att hända med driftsstödet framöver. Jag kan som statsråd inte kommentera eller förändra enskilda myndighetsbeslut, men jag noterar i alla fall att det finns en skillnad i hur väljer att formulera sig. I den meningen tror jag att detta också kan ha en viss betydelse för frågans fortsatta utveckling. Den andra delen handlar naturligtvis om skärgårdens utveckling generellt. Att det finns ett starkt statligt engagemang i ena delen av hänger samman med att det är en del av det statliga vägnätet. I andra delar hänger det samman med det som är stads eller kommuns ansvar. Det är klart att det är ett delat ansvar, men det är också ett lokalt och regionalt ansvar. Som jag påpekat i tidigare interpellationsdebatter tror jag att det är viktigt att man för en lokal och regional diskussion om vilken standard och servicenivå man vill ha på färjetrafiken och inte minst godsfärjetrafiken, som är viktig, vilket jag vill understryka. Godstrafiken i skärgården är viktig för att upprätthålla företagande och service, men också för att skapa lite hopp och framtidstro om att man kan fortsätta att utveckla och kanske skapa nya affärsmöjligheter. Min uppfattning är väl att det med det nya beslut som har fattats finns förutsättningar att fortsätta utveckla färjetrafiken i den region som talar om. 54 (L): Detta är mycket riktigt. Den omformulering som har gjorts av är mycket glädjande, eftersom färjeleden i väldigt hög grad, till , finansieras av just det här driftsstödet. Jag frågade om det ens var möjligt att utreda hur mycket till exempel en liter mjölk skulle kosta efter att ett sådant driftsstöd skulle tas bort. Tyvärr har vi inte just nu finansiella beräkningsverktyg tillgängliga för att göra en sådan uträkning. Människor agerar på så många olika sätt, och varor har olika priselasticiteter. Det finns helt enkelt dynamiska effekter i ekonomin som är helt omöjliga att beräkna. Men om av finansieringen av godstrafiken skulle försvinna är det inte svårt att anta att priset på varor ute i skärgården skulle gå upp och inte ned. Vi kan som sagt inte veta exakt hur framtiden kommer att se ut, men vad skulle hända om priset på till exempel en liter mjölk ökade ? Allt fler öbor skulle börja handla i stan och tvingas kånka matkassar och annat på spårvagnen och båten på väg hem. Det skulle förstås resultera i ännu sämre förutsättningar att leva och drifta företag ute i skärgården. Här kickar de dynamiska effekterna in. Priserna skulle öka ytterligare, och kanske skulle butikerna tvingas läggas ned. Då får man också fråga sig: Vad händer med dem som inte kan ta sig in till stan för att handla? Självklart behövs det en politik, eller i alla fall en plan, för hur en sådan här situation ska kunna hanteras eller undvikas. Det är lite vad jag söker interpellation. Statsrådet lyfter även fram kommunens ansvar. har haft årtionden av vanstyre, som skapat en svår ekonomisk situation vilken man nu gör sitt bästa för att reda ut. Men det är rätt tydligt att det inte finns något ytterligare utrymme för satsningar på att täcka upp för eventuella indragna driftsstöd. Det är inte svårt att tänka sig att beslut skulle kunna inducera en lokal lågkonjunktur i skärgården. Själv vägrar jag tro att det är statsrådets eller regeringens vilja att politiken ska resultera i detta. Jag känner väl till de förtjänstfulla insatser som har gjort för att hantera viktiga frågor i . Men när jag till helgen sätter mig på båten ut till skärgården och träffar oroliga öbor som frågar mig hur man kommer att hantera godstrafiken i , vad ska jag svara dem då, ? 55 Infrastrukturminister (S): För att svara på frågan tror jag att kan säga: Vad bra att vi har en bred uppslutning i riksdag om vikten av att värna skärgården! Regeringen lägger på att stärka infrastrukturen. Det är någonting som säkert också ställer upp på. Det sista säger jag med en liten spets, eftersom det är viktigt att vi har en bred parlamentarisk uppslutning bakom de massiva investeringar vi ska göra i infrastruktur framöver: i nya färjeleder, i farledsfördjupningar men också naturligtvis i ny infrastruktur. Det är också viktigt att vi värnar de statliga insatser som innebär att man kan uppbära driftsstöd till enskilda vägar eller enskilda färjeleder. Det där säger jag lite på förekommen anledning. Statsbudgeten är, precis som budgeten för eller kommun, någonting som måste hålla ihop i plus och minus. Är man för vidlyftig i ambitioner, vare sig vi talar om skattesänkningar, försvarsutgifter eller någonting annat, finns ju risken att det inte finns utrymme för att upprätthålla bra servicenivå och kvalitet i hela landet. För mig är detta viktigt. Det är ett av skälen till att vi i den vårbudget som både Liberalerna och regeringen ställer sig bakom kunde avisera extra satsningar på enskilda vägar för att förbättra kvaliteten där inte marknaden kommer att kunna kompensera för bristerna. Samma sak gäller också för skärgården. Att beslut nu undanröjer en hel del av oron tycker jag är en viktig signal, utan att jag därmed kan gå in i ett enskilt myndighetsärende. Jag kommer själv från . Det är en ort med ungefär 800 invånare. Där fanns inga höghastighetståg eller flygplatser. Jo, det finns en militär flygplats, men det är inte så lämpligt för mig att åka därifrån. Bussarna gick väl kanske . Jag vet mycket väl vad det innebär att inte ha de bästa kommunikationsmöjligheterna. Då är det viktigt att samhället finns där, med kollektivtrafik eller andra lösningar, för att man ska kunna bo kvar i ett litet samhälle och känna att det spelar roll och att nya jobb kan utvecklas. Jag ser på detta på precis samma sätt vare sig vi är i vackra skärgård eller i inland. För mig och för regeringen är det angeläget att fortsatt ha en hög andel när det gäller driftsstöden, men också en dialog med regioner om vad som är regionernas ansvar i detta. Det förs ju, som väl vet, en ständig diskussion om vad som är det statliga ansvarstagandet för statliga vägar och leder och vad som sedan är kommuners och regioners ansvar. I den dialogen ska vi säkert fortsätta att titta på vilka möjligheter som finns för en bra och jämn kostnadsfördelning. Men för regeringen är det viktigt att hålla ihop det här landet. Gör vi inte det kommer vi till slut att skapa regionala klyftor som blir än större, och det vägrar jag ställa upp på. Hela landet ska hålla ihop. Skärgården är en viktig del av , lika mycket som inland eller de småländska skogarna, och det kommer att vara avgörande även för min fortsatta syn på hur skärgården ska utvecklas. 56 (L): Jag tackar för svaret och för hans brinnande engagemang för de här frågorna. Jag har fått en rejäl skrämselhicka av den här frågan, som statsrådet förstår. Jag tycker att det är oerhört viktigt att godstrafiken ut till södra skärgården fungerar som den ska. Jag tycker inte minst att det är viktigt att det finns en långsiktighet och en förutsägbarhet i de beslut som tar. Det måste finnas någon form av grundläggande likvärdighet i hur våra mindre samhällen runt om i landet kan fungera. Kanske upplevs frågan som liten, men för de människor som bor eller verkar ute i skärgården är den förstås avgörande för huruvida man ska kunna fortsätta som man gör ute på öarna. Vidare kan jag konstatera att det här är frågan är uppe till debatt i denna kammare. Det säger kanske någonting om hur angelägen den är. Jag hoppas att regeringen och statsrådet tar frågan vidare i sitt fortsatta arbete med att få hela att leva och även att växa. Som sagt är jag också övertygad om att det finns en bred politisk enighet i för att skapa mer likvärdiga förutsättningar i hela landet. 57 Infrastrukturminister (S): Jag uppskattar som sagt att det finns en bred enighet. Det måste det också finnas när det gäller att i verkligheten avsätta resurser för den här typen av driftsstöd. Jag vill ändå upprepa det som jag sa inledningsvis. fattade ett nytt beslut som gäller bidrag . Det är inte likalydande med det beslut som fanns 2018, och det innebär att man nu ger ett driftsstöd till den enskilda färjeleden. I övrigt kan jag inte som statsråd kommentera det beslut som myndigheten har tagit, men generellt ska ingen tvivla på mitt eller regeringens engagemang och vilja att se till att vi håller ihop det här landet. Det gäller skärgården, inland, småländska skogar och för den delen våra städer. För att man ska känna att det är värt att vara med och betala skatt och bidra är det helt avgörande att man ser att sammanhållningspolitiken är viktig för landet. Jag uppskattar engagemang och viljan att ha en interpellationsdebatt i om detta. Lycka till framöver, så ses vi kanske i ! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2018/19:218 om rapporterna om flyget 58 Infrastrukturminister (S): har ställt ett antal frågor till mig om framtid samt om de regionala flygplatserna. presenterade regeringen svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem. I flygstrategin anges bland annat att ett Arlandaråd, i dialog och samverkan, ska ta fram förslag till en färdplan för .