prot · H609107 · 2019-06-18 00:00:00 — Det är finansministerns egna ord från en debatt i som vi hade inför valet . Året därpå, alltså efter valet, höjdes bensinskatten med . Sedan höjdes den med , och så med till – och sedan med ytterligare . Hur man ens lyckas behålla sitt jobb efter en sådan bedrift övergår egentligen mitt förstånd, men jag antar att det bara är att gratulera. hade finansministern velat höja skatten ännu mer, men tillsammans med och lyckades vi sätta stopp för det. Min fråga är därför ganska enkel: Med hur mycket avser finansministern att bestraffa landets bilister ? Det vore bra för dem att veta det så att de kan ställa in sina semesterplaner och skära ned i andra utgifter för att ha råd med finansministerns skattehöjningar. 68 Finansminister (S) replik: Vi kommer att inleda budgetarbetet inför höstens budget. Det pågår redan en del diskussioner, och de kommer att bli mer intensiva . När budgeten sedan presenteras kommer vi att kunna ge besked om de skatter och utgifter som ska gälla . Det är tydligt att vi ska genomföra en grön skatteväxling, och kommer vi att gemensamt komma fram till exakt hur den kommer att se ut. Däremot finns inga besked att ge i den frågan . Låt mig ställa en fråga till när vi nu ändå pratar om konsekvens gällande våra besked. När vi genomförde en diskussion om det nya finanspolitiska ramverket ville att enprocentsmålet skulle vara kvar. Vi gjorde en förändring där vi sänkte överskottsmålet i offentliga finanser från till ⅓ procent. ville dock att man skulle ha kvar enprocentsmålet och fortsätta att betala av på statsskulden. I den budgetmotion som nu lade fram lever man dock inte upp till det överskottsmål vi har . Man lever inte upp till det gamla och inte ens till det vi har . I stället har man spenderat 10 miljarder mer än vad regeringen eller något av de andra partierna i gör. Kan inte berätta för mig hur han menar att man ska få ihop 1 procents överskott i de offentliga finanserna och att betala av oerhört mycket på statsskulden som man lägger fram förslag i som går i rakt motsatt riktning? 69 (SD) replik: I de budgetalternativ vi i har presenterat har vi konsekvent haft ett större offentligfinansierat sparande visavi regeringen – genomgående och utan undantag. Låt mig dock återkoppla till min ursprungliga fråga. Finansministern figurerade för inte särskilt länge sedan i en artikel i , tror jag att det var, där i alla fall reportern menade att finansministern sa att man kommer att höja bensinskatterna. Sedan protesterade någon från ministerns presstab och sa att finansministern inte alls sagt så. Jag tänkte därför helt enkelt låta finansministern använda de återstående två minuternas talartid till att redogöra för vad som sas i den intervju som blev en artikel. Journalister är i och för sig journalister, men det är sällan de hittar på saker utifrån absolut ingenting. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Finansministern har också varit inne på att vi om vi höjer bensinskatten ska kompensera människor som bor på landsbygden, har långt till jobbet och så vidare. Men hur ska det göras? Blir det dyrare att ta sig till jobbet blir det ju dyrare att ta sig till jobbet. Det gäller förstås vart man än ska; det behöver inte vara jobbet utan kan vara någonting helt annat. Vilka andra skatter måste indexeras upp i paritet med inflationen – eller till och med indexeras upp med mer än bara inflationen, ända tills vi lyckas sätta stopp för det? Är det liksom något slags naturlag att en skatt måste indexeras upp år ? Jag köper inte riktigt det resonemanget. Vi kan dock återgå till artikeln. Finansministern har på sig att kommentera vad som sas och inte sas i den intervjun. 70 Finansminister (S) replik: Jo, tyckte visst att skatter ska indexeras på det här sättet. När vi ändrade indexeringen för brytpunkten var jättemycket emot det, så tycker visst att det är en korrekt indexering. Vad gäller artikeln i har korrigerat den. Vad som sagts i artikeln finns också att läsa på hemsida, och det har även tagits upp i medierna. Det finns därmed goda möjligheter att ta del av exakt vad jag svarade i den intervjun – vilket för övrigt är exakt samma svar som det jag gav i talarstolen alldeles . säger att alltid har haft ett starkare sparande än regeringen, men de har ju 10 miljarder svagare sparande i årets budget. I den budget som de har lagt fram till har de 10 miljarder svagare sparande än vad regeringen har. säger de att de vill ha 1 procents överskott. borde lägga fram ett mycket starkare sparande. De borde ha 10, 20 eller 30 miljarder starkare sparande för att nå upp till det som tycker är rätt och riktigt. Här är det ju uppenbart att säger en sak men gör en annan. Det gäller inte bara i denna fråga utan även i andra. Det är som före valet. Då sa att man skulle sluta skatteklyftan för pensionärerna, men efter valet vidgade man i stället denna skatteklyfta. Det är likadant som före valet , när man sa att man skulle sluta skatteklyftan. Men det första man gjorde efter valet var att stoppa just en sänkning av pensionärsskatten. Så agerar i fråga efter fråga. Man säger en sak och gör en annan. De som drabbas är pensionärer. 71 (V) replik: Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Den förra mandatperioden fick igenom de 10 välfärdsmiljarderna. Det var en väldigt viktig och central satsning och den historiskt största dessa generella statsbidrag har funnits. Men både finansministern och jag vet att välfärden är underfinansierad. Det syns inte minst nu när ett hundratal kommuner beräknas gå med underskott och ett fyrtiotal kommuner beräknas höja skatten – under finanskrisen tror jag att det var ett drygt trettiotal. Var tredje region gick med underskott , och det förväntas bli ännu fler . Sparpaket efter sparpaket läggs fram. Hemma hos mig i ska man spara 600 miljoner på sjukvård och kollektivtrafik. Det kommer såklart att få konsekvenser; man skulle behöva göra tvärtom. Äldreomsorgen kanske är den verksamhet som är mest underfinansierad. Inte minst kan vi titta på den minutjakt som pågår, men det handlar också om de arbetsvillkor som de anställda har. Tyvärr tog och bort det riktade statsbidraget för att anställa fler i äldreomsorgen, och regeringen och 73-punktsgänget valde att fortsätta på den linjen. Men även i skolan rullar Lärarmarschen fram, och i förskolan har vi . Det är tydligt att man förväntar sig att regeringen och 73-punktsgänget åtminstone ska lyssna och försöka att komma fram med lösningar på den stora underfinansieringen. Finansministern har ju själv lyft upp att det behövs 90 miljarder. Men hur ska ni finansiera dessa 90 miljarder? Ni ska inte höja skatten för de rikaste – för dem som har det bäst ställt – utan verkar hellre vilja sänka skatter. Era samarbetspartier vill mycket tydligt sänka skattekvoten. Hur ska det gå till, finansministern? 72 Finansminister (S) replik: tar upp en oerhört viktig fråga: hur vi ska säkerställa att vi alla även fortsättningsvis kan ha en trygg äldreomsorg och en trygg vardag för våra äldre samt såklart en bra skolgång för våra barn och en sjukvård av hög kvalitet. Hur vi ska kunna finansiera detta kommer att vara en av de stora utmaningarna framöver. De äldre har ju rätt till det här. Våra barn behöver en bra skola – det är en viktig investering för framtiden. kommer att handla om väldigt tydliga prioriteringar. Det var därför vi socialdemokrater drev frågan om ökningen av generella statsbidrag så hårt i de diskussioner som vi hade inför regeringsbildningen. Välfärdsmiljarderna var och är en viktig prioritering för regeringen. Hur ska detta finansieras? Det handlar naturligtvis om att prioritera, och detta är någonting som vi prioriterar. Framöver kommer dessa behov att växa ytterligare, och då kommer det att behövas tydliga diskussioner om hur vi ska prioritera. Det är tydligt att vi socialdemokrater tycker att välfärden är någonting som är oerhört viktigt. Sedan får vi naturligtvis se hur ekonomin utvecklar sig under de kommande fyra, fem eller åtta åren för att se om det framväxande reformutrymmet räcker för att täcka de ökade behoven eller om det kommer att behövas andra omprioriteringar via att man gör mindre av något annat eller via att man ökar intäkterna. Det återstår att se, men att våra äldre ska ha en trygg vardag kommer att vara en viktig prioritering för mig. 73 (V) replik: Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Det är tydligt att konjunkturen, och därmed också skatteintäkterna, viker och att de demografiska förändringarna nu är här – dem har vi pratat om i 20–. Kommuner och Landsting konstaterar att resursglappet efter de tillskott som regeringen och 73-punktsgänget signalerat kommer att vara större än tillskottet. Det betyder att vi inte kan vänta och se, utan det är nu nedskärningarna görs i kommuner och landsting. Detta får konsekvenser. Det har redan fått konsekvenser. Människor sliter så mycket de någonsin kan i äldreomsorgen och i skolan. Många sliter så mycket att de blir sjukskrivna, medan andra lämnar yrket. Det skulle behövas en mycket tydlig signal om att detta kommer att vara den främsta prioriteringen . Men så är det inte. Läser vi 73-punktsgängets överenskommelse ser vi att skattesänkningar verkar vara det mest prioriterade – jag vet inte hur det nämns i denna överenskommelse. Så kan man ju inte finansiera välfärden. Det kan inte finansministern tro på. Moderater och kristdemokrater brukar kunna tänka och tro på sådant, men jag betvivlar att finansministern gör det. Jag blir lite besviken här, för det blir lite kluven tunga. Finansministern säger att detta är prioriterat, men om vi tittar i 73-punktsgängets överenskommelse ser vi att vi ska ha RUT-bidrag och sänka skatter. Kostnaden för att bort värnskatten för de mest välbeställda är till och med högre än vad man förväntas tillskjuta i generella statsbidrag. Svaret kanske uteblir – har jag i alla fall inte fått det. Hur ska välfärden finansieras? 74 Finansminister (S) replik: Välfärdsmiljarderna är ju en väldigt central del av januariavtalet, och 20 generella miljarder i statsbidrag till kommuner och landsting kommer att betyda oerhört mycket för alla de kommuner och landsting som har det tufft just . Vi ser att en del kommuner har väldigt svårt att få ekonomin att gå ihop, och detsamma gäller landstingen. Dessa pengar behövs verkligen där ute, men det kommer inte att räcka med pengar. Det handlar om väldigt stora behov, som dessutom kommer att växa. Det handlar såklart om att detta måste vara attraktiva arbetsplatser, så att fler vill utbilda sig och stanna kvar i dessa yrken och så att det finns undersköterskor som kan komma och hjälpa till när våra äldre behöver stöd. Delade turer, som tog upp, är knappast någonting som gör att ungdomar tycker att detta verkar vara ett spännande yrke att satsa på . Här måste kommuner och landsting se till att man organiserar arbetet på ett sådant sätt att det blir attraktivt för människor att utbilda sig och stanna kvar i dessa yrken. Det kommer också att handla om att vi behöver använda ny teknik på ett bättre sätt än vad vi gör . Det talas om effektivisering. Detta kan dock aldrig handla om att undersköterskor ska springa snabbare än de gör , för de springer alldeles för fort som det är. Däremot är det bra om vi kan använda ny teknik vad gäller nattövervakning på ett sådant sätt att man kan höja kvaliteten för de äldre som personalen kan få bättre arbetsvillkor. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget En sak är tydlig: För oss socialdemokrater och för regeringen kommer välfärden, omsorgen om våra äldre, tryggheten för våra barn och att vi alla ska kunna ha den sjukvård vi behöver att vara en central prioritering och under de kommande. 75 (KD) replik: Jag håller med om en del av det tog upp. Vi kommer att behöva resurser till välfärden. Vi kommer också att behöva reformera ett sjukvårdssystem som inte fungerar och som regeringen tyvärr gjorde alldeles för lite för att reformera under den förra mandatperioden. Jag ser dessutom framför mig att vi kommer att behöva satsa på äldreomsorgens personal. Vi har tittat på möjligheterna att ställa lite högre krav på kommunerna om vi skjuter till ytterligare medel utöver de generella stöden till kommunerna, som vi är överens om. Det kan handla om att man ser till att jobba aktivt för att minska delade turer, att cheferna har ett rimligt ansvar och inte ansvarar för väldigt många personer samt att man klarar av att öka personalkontinuiteten, vilket vi ser att en del kommuner lyckas med medan andra inte lyckas. Det kan handla om att man ställer upp denna typ av kriterier för att få del av de pengar som vi tillskjuter utöver de generella medlen. Jag tror att vi behöver göra någonting, för det här är en lågintensiv kris som riskerar att utvecklas ännu mer framöver. Titta gärna på detta och se om det kan vara någonting att ta med i det fortsatta arbetet. Annars varnar mycket för skattesänkningar när hon pratar om välfärden. Men den som inte pratar mest om skattesänkningar men som står mest för skattesänkningar framöver är . Det syns ju tydligt redan i ändringsbudgeten. Det är en nettoneddragning på äldreomsorgen med över 300 miljoner, som man gör ineffektiva skattesänkningar. Man kan tycka att de här satsningarna inte var exakt de man hade prioriterat, att det är svårt att få ut pengarna eftersom man inte hade hela underlaget för hur man skulle genomföra satsningarna. Då kan man göra annat för pengarna, använda dem till äldreomsorgen eller lägga över dem i generella tillskott, men det gör inte regeringen. I stället sänker man nu netto i ändringsbudgeten till äldreomsorgen, som man genomför ineffektiva skattelättnader. Retoriken stämmer tyvärr inte överens med praktiken. 76 Finansminister (S) replik: Kasta sten i glashus! drev ju igenom servettskissen till budget som innebar skattesänkningar med i ett svep – 20 000 miljoner! Så stora skattesänkningar drev igenom. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Det är inte jag som står för de stora skattesänkningarna, det är . 77 (KD) replik: Det är inte framför allt jag som i talarstolen har varnat för skattelättnader, utan det är finansministern. Jag skulle vilja veta hur finansministern ser på de skattelättnader som har genomförts. Om finansministern anser att de är ett sådant hot mot välfärden, ska de då reverseras? Kommer finansministern att föreslå att ta bort det jobbskatteavdrag som genomfördes? Det kan ju inte vara de andra två lättnaderna. Finansministern har ju lovat ytterligare sänkt statlig inkomstskatt. Och det kan inte vara den skattesänkning som gjorde att alla pensionärer fick sänkt skatt i förhållande till som finansministern menar. Då måste det väl vara skattelättnaden för vanligt folk. Finansministern har dessutom lovat att värnskatten ska slopas. Svara gärna på vilka av skattelättnaderna från som finansministern ska reversera! 78 Finansminister (S) replik: Låt mig konstatera att och som man hade möjlighet att ha inflytande över den svenska ekonomiska politiken sänkte skatten med , och när man fick chansen igen sänkte man den med ytterligare . Den prioritering som gör när de har möjlighet till inflytande i riksdag är skattesänkningar, skattesänkningar, skattesänkningar. De skattesänkningar som har drivit igenom är enorma i förhållande till de små förändringar som vi gjort i vårändringsbudgeten, också små i förhållande till värnskatten som vi kommer att avskaffa. Vi talar inte om en storleksordning som är i närheten. Det är liksom nollor som skiljer. Sedan är det ingen hemlighet att vi kommer att genomföra skattesänkningar som vi inte skulle ha prioriterat om vi hade haft egen majoritet, men så var det inte. I en kompromiss får man ge och ta, och det var nödvändigt för landet att få en regering. Men sammantaget kommer den ekonomiska politiken under den här mandatperioden att se helt annorlunda ut än när har inflytande, för då vet vi vad som är mest prioriterat. må prata om äldreomsorg och sjukvård, men när man får chansen sänker man skatten. 79 (SD): Jag vill börja med att önska kansliet, ledamöter och talmän en fantastiskt härlig sommar. Jag vill också börja med att yrka bifall till reservation 2 i FiU21. Vi debatterar ju också vårändringsbudgeten här . Denna ändringsbudget är den första i sitt slag i bemärkelsen att den vilar på januariöverenskommelsen och syftar till att genomföra den politik som regeringspartierna tillsammans med Liberalerna och och med stöd av har kommit överens om. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Jag måste säga att det ska bli intressant att följa hur budgeten och ändringsbudgeten kommer att utveckla sig , i och med de presumtiva konfliktytor som torde finnas mellan dessa partier. Men än så länge tycker jag mig, åtminstone i detta budgetdokument, inte kunna urskilja några större intressekonflikter utan kan konstatera att socialismen och socialliberalismen går hand i hand friktionsfritt. Denna ändringsbudget sticker också ut i ett annat avseende. I normala fall innehåller en ändringsbudget bara utgiftsförändringar, men här går man även fram med ändringar avseende statens inkomster. Det handlar bland annat om återinförd flygskatt och höjd kemikalieskatt. Gemensamt för dessa är att de är flera i raden av kreativa lösningar i den beskattningsjakt som bedrivs på medborgare och företag i . Vi har en 30-procentig skattehöjning av den så kallade kemikalieskatten. I praktiken är det dock en skatt på hemelektronik och vitvaror, så en mer korrekt benämning på den vore elektronikskatt eller vitvaruskatt. En vitvaruskatt innebär ett hårt slag mot konsumenter och handel, eftersom denna skattehöjning kommer att få genomslag på pris till kund, vilket naturligtvis ger konsumenterna all anledning att välja bort svenska företag till förmån för utländsk näthandel. Resultatet blir ett försämrat företagsklimat och förlorade arbetstillfällen. Vad det än är regeringen vill uppnå med denna skatt lär det förbli en välbevarad statshemlighet. Jag tänker att om man håller på finns det snart inget kvar att beskatta i . Men det gör det tydligen, till exempel kläder och skor. Skattehöjningen på vitvaror har inte ens hunnit passera innan man vill utöka den till även gälla kläder och skor – ovanpå konsumtionsskatten. Och så här håller man på. Ingenting är någonsin tillräckligt. Frågan är bara vad man ska beskatta härnäst. Min poäng är att även om det finns saklig grund för att vara kritisk till dessa skatter finns det en annan, enligt min mening, viktigare dimension i denna diskussion. Det råder en diskrepans i det här landet mellan vad man betalar i skatt och vad man får tillbaka. Den frustrationen har det svenska folket gett utryck för, inte minst genom det bensinuppror som samlat nästan 700 000 svenskar i en och samma Facebookgrupp. Och det är lätt att förstå frustrationen när politiker i denna kammare gör bensinen till en lyxvara och sjukhussängar till en bristvara. Jag vill förtydliga en sak: Svenskarna är inte skattetrötta på grund av att vi har ett av världens högsta skattetryck eller världens högsta marginalskatter. Svenskarna är trötta på att inte få vad man betalat för. är av alla nordiska länder landet med flest hemlösa. Vi har också det största antalet fattigpensionärer. är till och med det land med flest hemlösa fattigpensionärer i . Matköer har blivit en realitet. har bland längsta vårdköer. Självmordstalen bland unga ökar. Cancersjuka dör i väntan på operation. Kvinnor tvingas föda bak i bilen på grund av nedstängda BB. Polisen går på knäna. Kriminella avrättar folk på öppen gata. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Om man nu ska beskatta elektronik, kläder, bensin, sjukvård och sparande är väl det minsta vi kan begära att man tar dessa problem på allvar. Att ge och en kvarts miljard mindre i denna budget är inte att ta dem på allvar. Nedskärningar på äldreomsorg och psykiatri är inte att ta problemen på allvar. I stället ser vi satsningar på , nystartsjobb och solceller i denna ändringsbudget. Svenska folket lever upp till sin del av samhällskontraktet. Det är dags att regeringen börjar göra detsamma. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 18.) § 9 Årsredovisning för staten 2018 betänkande 2018/19:FiU30 Årsredovisning för staten 2018 (skr. 2018/19:101 och redog. 2018/19:RR4) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 18.) § 10 Stärkta åtgärder mot penningtvätt betänkande 2018/19:FiU42 Stärkta åtgärder mot penningtvätt 80 (S): har att behandla ett betänkande som har påkallats av de graverande uppgifterna om misstänkt penningtvätt hos svenska banker i . Stärkta åtgärder mot penningtvätt Betänkandet handlar om ett utskottsinitiativ, ursprungligen taget av och , vilket var bra gjort av dem, varefter samtliga partier i utskottet har diskuterat och enats om formuleringarna i uppdraget till regeringen, som är att utreda vilken samlad förmåga som finns för att upptäcka och bekämpa penningtvätt. Penningtvätt är ett mycket allvarligt brott. Det är både brottsligt i sig och begås ofta för att dölja annan kriminell verksamhet. Inte sällan är det pengar som kommer ifrån olaglig handel eller korruption och som delas upp och placeras i olika verksamheter eller fastigheter som därefter säljs. Sedan delas pengarna upp igen. Därefter medger en bank någonstans i att pengarna placeras på ett konto där, varpå de används i nya affärer och placeras vidare i andra banker. Till slut återfinns de på ett konto hos en ansedd och respekterad bank, tvättade. Penningtvätt är nära kopplat till skattebrott och illegala marknader, till verksamheter som utnyttjar människor och skadar vår ekonomi och som undergräver våra välfärdssystem och fräter på tillit och sammanhållning. I likhet med annan kriminalitet förfinas och utvecklas metoderna hos de kriminella, och samhället måste arbeta för att hinna ifatt, komma åt, lagföra och förebygga – vilket också har gjorts och görs. Stärkta åtgärder mot penningtvätt har och regeringen ökat insatserna mot penningtvätt. antogs en ny penningtvättslag. Det har även tillsats en ny samordningsfunktion hos polisen. träder nya krav i kraft om hur finansiella företag ska lämna uppgifter till brottsutredande myndigheter. Utöver detta har fått ett resurstillskott på , bland annat för att stärka banktillsynen och penningtvättstillsynen. Härtill bereds ytterligare förslag, även i detta . Men om det här ska bära hela vägen måste alla aktörer ta sitt ansvar. Det gäller förstås politiken och våra myndigheter men också bankerna. Penningtvätt ska inte löna sig, och det ska inte vara en konkurrensfördel. Det ska inte heller vara möjligt att se genom fingrarna eller vara flat. har ett enigt finansutskott presenterat ett initiativ till en utredning om penningtvätt. Uppdraget till regeringen innefattar en noggrann analys av kapacitet att effektivt bedriva tillsyn inom området, berörda myndigheters befogenheter i förhållande till bankerna och bankernas befogenheter i förhållande till sina kunder och ändamålsenligheten i befintlig myndighetsstruktur och ansvarsfördelning mellan de penningtvättsbekämpande myndigheterna såväl nationellt som internationellt. Uppdraget innebär att utreda om det utifrån myndigheternas funktion och deras relation till bankerna och utifrån bankernas relation till kunderna finns system, struktur och kapacitet för att komma åt penningtvätt – helt enkelt en ordentlig genomlysning. Två av våra styrkor i arbetet mot penningtvätt är upprördheten och enigheten – vår gemensamma upprördhet över att det sker och vår breda enighet i att bekämpa det. Vi förstår att det är komplext. Penningtvätt rör sig över gränser. Svenska bankers verksamhet i lyder under estnisk lag och estnisk tillsyn. Detta sätter fingret på behovet av samarbete och öppenhet och av att ständigt jobba med frågan. får regeringen uppdraget att hålla i arbetet och fortsätta att driva på – något som jag vet att den kommer att göra med hängivelse.