prot · H70945 · 2019-12-05 00:00:00 — Att stärka medborgardialogen utan att fastslå i ett reglemente exakt hur konstinköpen ska styras kan inte hota oberoendet. Det stärker medborgardialogen och den folkliga förankringen, och det borde vara positivt för alla oss som tror på demokrati. 25 PER LODENIUS (C): För oss i är kultur något som ska vara tillgängligt för alla. Därför vill vi att de statliga kulturinstitutionerna ska sprida sin verksamhet i hela landet. Vi vill också utveckla samverkansmodellen för den regionala kulturen och bland annat inrätta ett system för ett nationellt kulturhuvudstadsår. I strävar vi efter att alla oavsett bostadsort, bakgrund, funktionsnedsättning eller livssituation ska ha möjlighet att delta i ett kulturliv som rymmer såväl professionellt buren kultur som amatörers skapande. Då ges utrymme för ett brett kulturliv som rymmer såväl nya digitala kulturella uttryck som traditionella kulturformer. Därför är det viktigt att biblioteken, som finns över hela landet i varje kommun, är öppna och tillgängliga för alla, med bred och tillgänglig litteratur och information. Då skapas också en bred grogrund för bildning. Civilsamhället, där kulturföreningar, idrott och friluftsliv finns, spelar också en stor roll för att hålla samman vårt samhälle och är ett stort och viktigt bidrag för fortsatt utveckling. Här vill jag också nämna folkbildningen som, inte minst tillsammans med bygdegårdar, Folkets Hus och ger fler möjlighet att ta del av och delta i olika typer av kulturarrangemang över hela landet. Bildning och kontakter med andra är centralt för att kunna orientera sig, forma egna och självständiga uppfattningar och aktivt delta i samhället. Folkbildningen är därför otroligt viktig för vårt samhälle. Samhället berikas när goda möjligheter finns för människor att gå samman och lära sig mer om något ämne utifrån eget intresse. Här bidrar folkbildningen med en struktur som understöder en bredd av bildningsverksamhet. Denna verksamhet fyller alltså en viktig funktion i samhället och kan inte ersättas av utbildningar som arrangeras av det offentliga eller av utbildningsföretag. Det fria engagemang som frodas inom kulturlivet och i civilsamhällets föreningar är viktigt för att foga samman vårt samhälle. Kultur, idrott och föreningsengagemang stärker människors självförtroende och gör också att fler tar till vara yttrandefriheten. Oberoende av bostadsort, bakgrund, funktionsnedsättning eller livssituation måste man ha möjlighet att delta och medverka. Det stärker delaktigheten och demokratin i vårt samhälle. I kulturen och det fria föreningslivet får vi möjlighet att förstå oss själva och andra bättre. Vi utvecklar vår kreativitet genom möten med det oväntade. Inte minst är det då centralt att alla barn får möta många olika kulturyttringar, så att de kan finna sina egna uttryck. Detta skapar också en grogrund för bildning att bära med sig genom hela livet. En tillgänglig kulturskola i hela landet spelar här en mycket stor roll. Kultur, medier, tros-samfund och fritid Oberoende medier är viktiga för vårt lands demokrati. För att vi ska ha en fungerande demokrati behöver vi som bor här i landet vara engagerade, kunniga och deltagande, inte minst för att kunna följa med i vad vi beslutsfattare på olika positioner beslutar och då också kunna vara med och påverka våra beslut. För att kunna vara engagerad måste man också vara informerad. Då behöver vi både oberoende public service och fria kommersiella medier, sida vid sida. En förutsättning för att vi ska ha en levande demokrati är att det finns tillgång till oberoende medier med resurser, möjligheter och kompetens att producera och visa granskande journalistik. är det en allvarlig utveckling att tillgången till lokaljournalistik har minskat på många håll och att vissa orter nu saknar journalistisk bevakning. Denna utveckling behöver självklart vändas. Public service har en särskild roll i detta medielandskap, en roll som bland annat handlar om att vara en oberoende aktör med stor integritet, att vara oberoende av politisk styrning och kommersiella intressen. Public services breda uppdrag är en förutsättning för att också fortsättningsvis vara relevant i vårt samhälle och i det snabbt rörliga medielandskapet, sida vid sida med de oberoende kommersiella medierna och det oberoende kommersiella kulturlivet. Den kultur och underhållning som public service-bolagen producerar och förmedlar ger också en bred bild av vårt samhälle. Public service spelar en stor roll för spegling av hela landet. Den behövs, återigen sida vid sida med de privata aktörerna, för att ge en mångfald av perspektiv. Att få möjlighet att delta i ett fritt kulturliv och civilsamhälle, liksom fria medier, ger utrymme för engagemang som utvecklar och för vårt samhälle framåt. 26 (V): skulle ni egentligen ha fått lyssna till , men ni får hålla till godo med mig i stället, eftersom hon har blivit sjuk. ansvarar för utgiftsområde 17, som innehåller många områden. Det handlar förstås om kultur i mycket hög utsträckning, men även idrotten får en stor andel av medlen. Andra delar är medier, civilsamhälle, ungdomspolitik och folkbildning. Det handlar om totalt 16 miljarder som går till verksamheter som ligger de allra flesta nära. Det kan gälla barnens idrottsförening, den egna kören, villkoren för de ungdomar som bor i ens bostadsområde, musiken som man lyssnar till på väg till jobbet och tv-programmet man ser på om kvällen. Under förra mandatperioden ökade och regeringen satsningarna rejält till de här ändamålen, eftersom vi då kunde enas om hur viktigt det är med till exempel kultur, fritidsaktiviteter och folkbildning för människors utveckling och välbefinnande, för samhällsdebatten och i förlängningen för vår demokrati. Tyvärr verkar takten på utvecklingen minska något nu när regeringen har ett samarbete med L och C. Jag är glad att våra gamla reformer som 100 miljoner och pengarna för fri-entré-reformen nu ligger fast. vill dessutom fortsätta stärka det här området och satsar 658 miljoner mer än regeringen . Kultur, medier, tros-samfund och fritid har fastställt mycket höga ambitioner för landets kulturpolitik, och det är vår uppgift att fatta beslut som tar oss i rätt riktning, så att dessa mål kan uppnås. Vi har tre övergripande mål:  Kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund.  Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet.  Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. Det är absolut inte lätta mål att nå, men de är heller inte helt utopiska. Det behövs ett fokuserat arbete och kunskap om vilka insatser som kan göra skillnad. En del av svaren finns redan i utredningar och analyser från myndigheter. Myndigheten för kulturanalys konstaterar att det inte har hänt så mycket när det gäller kulturvanor. Det behövs insatser inom många områden, och för hänger kulturpolitiken tätt samman med vår strävan efter ett jämlikt samhälle. budgetmotion heter En plan för jämlikhet och grön omställning. Våra förslag ser till att omfördela resurser i samhället. Den som tjänar mycket får bidra med mer till den gemensamma välfärden, och vi utjämnar inkomstklyftor. Vi behöver skapa ett samhälle som håller ihop. De som bor på mindre orter ska ha tillgång till samhällsservice, de som blir sjuka ska kunna lita på sjukvården och vi ska känna oss trygga med att skolan ger våra barn en bra utbildning och att det finns stöd om vi blir arbetslösa. En stark välfärd innebär också tillgång till kultur och fritidsaktiviteter. En meningsfull vardag med möjlighet att uttrycka sig genom kultur, utvecklas tillsammans med andra i föreningsliv och delta i positiva sammanhang behöver inte kosta så mycket i kronor och ören, men den är guld värd för den som får uppleva den. Den statliga kulturpolitiken är en viktig del för att detta ska komma på plats. Den ska bland annat garantera en fördelning av resurser över landet och ge alla invånare tillgång till kulturverksamhet. Vi vill möjliggöra för människor i hela landet att vara både deltagare och åskådare genom att öka tillgängligheten till kulturen. Då behövs en bra infrastruktur med grovt indelat tre delar. Den första delen är offentliga institutioner som länsteatrar, museer och bibliotek. Den andra delen är ideella kulturaktörer som arrangörsföreningar, bygdegårdar, Folkets Hus, amatörkulturorganisationer och studieförbund. Den tredje delen är det fria kulturlivet, med musiker, teater- och dansgrupper, enskilda konstnärer och privata institutioner. Alla delar behövs för att nå ut i alla delar av samhället. Kultur, medier, tros-samfund och fritid Utöver infrastruktur behöver vi också se till att det finns bra utbildningsvägar och goda arbetsvillkor för kulturskapare. Annars kommer scener och kulturhus att stå tomma. I vår budget ser vi till att stärka alla dessa delar. De offentliga institutionerna stärks rejält när de regionala kulturbudgeterna får en satsning genom kultursamverkansmodellen, med 100 miljoner och med ytterligare 45 miljoner . Många länsteatrar och länsmuseer riskerar nedskärningar. I budget får sammanlagt 400 miljoner för att nå fler elever och ta bort avgifter. De centrala museerna får mer i vår budget för att kompensera för tillströmningen av besökare i och med fri-entré-reformen. Särskilt uppmärksammar vi utvecklingen av Rörelsernas museum i , som under förra mandatperioden utlovades statligt stöd men som regeringen verkar ha glömt bort i årets budget. Den ideella kultursektorn stöds med 10 miljoner till amatörkulturföreningarna, vars bidrag legat still . Det fria kulturlivet får en ökning av sitt stöd med 35 miljoner. Det innebär bland annat satsningar för att stärka tillgången till professionell dans i hela landet. I förslag till budget finns också en rejäl kulturarvssatsning. Utöver länsmuseerna, som jag nämnde, spelar länsstyrelserna en viktig roll i bevarandet av kulturarvet. För oss i är det av största vikt att kulturarvet kan bevaras i hela landet och att kulturmiljöer är tillgängliga för fler. har staten påfört nya administrativa uppgifter till länsstyrelserna utan att tillföra nya medel. har debatten gått hög vad gäller ökat våld från kriminella nätverk, stora problem med droger och att allt fler ungdomar dras in i destruktiva miljöer. En bra skolgång och en aktiv fritid är bland de starkaste vacciner vi har mot den utvecklingen. Med vårt förslag på en gratis idrottsskola kan fler komma in i idrottsrörelsen. Vi ser också att ungdomsorganisationerna måste stärkas. Regeringen, L och C väljer tyvärr att skära ned i anslagen för att i stället ge till myndigheten . Detta är magstarkt, när ungdomsorganisationerna inte fått bidragen uppräknade , som antalet organisationer har ökat. Det är i sig mycket positivt att fler ungdomar är aktiva, men det har i praktiken inneburit nedskärningar för befintliga föreningar. Avslutningsvis kan jag säga att jag beklagar att starka budget med namnet En plan för jämlikhet och grön omställning inte kommer att få majoritet i kammaren och inte blir verklighet 2020. Men jag hoppas att många tar del av den för att se en annan utveckling som är möjlig. 27 (KD): För den som vill syna vår kristdemokratiska politik vill jag hänvisa till vårt särskilda yttrande. Jag vill börja med att citera den kända psykologen : Meningen med livet är att uppleva en känsla av sammanhang, att vara en del av ett sammanhang och att ha en uppgift. Det är av befolkning – motsvarande en halv miljon människor – som är ensamma över julen. Vi talar om den ofrivilliga ensamheten, vad den kostar och vad kulturen kan göra för att skapa gemenskap mellan människor. På sociala medier har många svenskar hundratals vänner. visar en undersökning att en av tio svenskar inte har en enda nära vän. Undersökningen visar också att aldrig har lånat någonting, som verktyg eller mjöl, av en granne och att inte kan namnet på en enda granne. Kultur, medier, tros-samfund och fritid Det är av personerna i undersökningen som uppger att de känner sig ensamma ofta eller . Av dessa svarar att de upplever det som ett problem. Forskningen har visat att ensamheten, att bo ensam och ha svaga sociala band, är lika dåligt för hälsan som att röka 15 cigaretter . Det ökar risken för en för tidig död . Ensamheten har medfört extra vård- och omsorgskostnader på ca 12,4 miljarder bara . Allt fler begravs dessutom helt utan ceremoni, utan en enda vän eller anhörig närvarande. Sådana begravningar har gett oss ett helt nytt fruktansvärt ord: ”direktare”. I begravs på det sättet, som ”direktare”. Vad vill vi som kristdemokrater göra mot ensamheten? Vi avsätter 10 miljoner för ett äldrelyft som innebär en idrottssatsning för äldre där medlen ska gå till träning och gemenskap. Vi vill se resurser för fler trygghetsboenden för äldre och stärkt personalkontinuitet i äldreomsorgen. Vi stärker civilsamhället brett med ytterligare 10 miljoner och en återinförd skattereduktion på gåvor till välgörenhetsorganisationer. Jag vill lyfta fram ytterligare områden där vi satsar mer än regeringen: Idrottsrörelsen spelar enligt en mycket stor roll för både enskilda individer och samhället i stort. Den erbjuder gemenskap och en plattform för människor att utvecklas. Vi anser att arbetet med inkludering inom idrottsrörelsen inte nog kan betonas. önskar fortsätta att uppmuntra idrottsrörelsens viktiga roll i samhället och ökar därför stödet till idrotten. Vi lanserar ett fritidskort till alla barn i årskurs 2–9. Kortet laddas med ekonomiskt stöd för deltagaravgifter i ledarledda aktiviteter i det svenska föreningslivet samt . Kortet ska uppmuntra barn i ekonomisk utsatthet att delta i föreningslivet och ge dem möjlighet till en aktiv fritid. De flesta barn kommer att få i stöd , men barn som finns i hushåll med ekonomisk utsatthet får betydligt mer, . Vi satsar till detta, varav 40 miljoner går till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, som administrerar det nya fritidskortet. En av prioriterade frågor på kulturområdet är Skapande skola. Stödet ska stärka sambandet mellan skolan och kulturen. Konstnärer och författare kan komma till skolan och arbeta med eleverna. Sedan starten har Skapande skola byggts ut så att den nu omfattar hela och förskoleklasser. Vi lägger extra på . satsar också 15 miljoner i extra tillskott till för bidrag till musikarrangörer som är ideella föreningar utan anställd eller betald personal. Vi anser att det är det civila ideella samhället som bär upp musiklivet utanför de vanliga professionella institutionerna. Tillskottet till musikarrangörerna gagnar musikerna som anlitas genom att pengarna i hög grad går till att betala skäliga gager. Krig som bedrivits av terrororganisationen staten, IS, i har gjort oss uppmärksamma på hur rekryteringen till IS och andra våldsbejakande extrema rörelser har pågått här i . I skolans domäner, på ungdomsgårdar och på sociala medier har man lockats med historielösa påståenden och radikala lockrop. Kultur, medier, tros-samfund och fritid föreslår att staten ska ge Forum för levande historia i uppdrag att informera om den våldsbejakande islamismens brott. Forum för levande historia upplyser om nazismens illgärningar och kommunistiska regimers brott mot mänskligheten. Vi avsätter utöver regeringens förslag till Forum för levande historia för att de också ska upplysa allmänheten om den våldsbejakande islamismens brott. Där finns terrororganisationer som Hamas, Hizbullah, Islamiska staten och , för att nämna några exempel. Jag vill avsluta mitt anförande med vad fredskämpen , som jag ändå inte kan komma förbi i det här sammanhanget, sa: Den stora tragedin är inte de onda människornas brutalitet utan de goda människornas tystnad. 28 (MP): är det som föll. Det finns nog en och annan i den här kammaren som minns glädjescener när de första rapporterna kom om att gränsen mellan och öppnades . Det var en dramatisk händelse som innebar slutet inte bara på en regim utan också på en epok – det . I flera östeuropeiska länder hölls fria val. De två tyska staterna återförenades året efter, och upplöstes . proklamerade historiens slut och den liberala demokratins seger. firar vi också av demokrati i . När människor organiserade sig, krävde förändring och kämpade hårt – då infördes rösträtten till slut för alla. Demokratin utvecklas i vågor; det har inte minst utvecklingen i Öst‑ och visat. stärks den, och ibland bromsas den eller går till och med tillbaka. Vi lever i som kännetecknas av snabba förändringar, där globalisering och digitalisering omformar våra samhällen. I ser vi hur polariseringen ökar och demokratins grundpelare ifrågasätts. Det pågår krypskytte mot public service. Den konstnärliga friheten begränsas på vissa håll i landet. Hot och hat har blivit vardag för journalister, förtroendevalda och konstnärer. Ett hårdare samtals- och debattklimat samt utsattheten för hot och hat leder ibland till anpassning och självcensur. När röster i det offentliga rummet tystas och tystnar undergräver det vår demokrati. Vi måste stå emot den högerpopulistiska våg som framhäver hat och sår split mellan människor. Den budget som regeringen tillsammans med och Liberalerna har lagt fram är unik. Det är vår gemensamma strävan efter att försvara den liberala demokratins grunder som har gjort att våra fyra partier har kunnat komma överens kring ett budgetsamarbete. Kultur, medier, tros-samfund och fritid Vi står alla upp för en stark rättsstat, ett orubbligt skydd för den enskilda människans fri- och rättigheter, motstånd mot främlingsfientlighet, oberoende fria medier, självständig kultur, jämställdhet, jämlikhet och lika förutsättningar oberoende av bakgrund. Den fria konsten är central i vår politik. Den fria konsten bidrar till att nya konstnärliga och intellektuella områden kan upptäckas. Därför måste konstnärlig verksamhet stå fri från politisk påverkan och kortsiktiga kommersiella villkor. Det är oerhört viktigt att principen om armlängds avstånd till kulturen, som har nämnts här , upprätthålls. Det gäller inte minst mot bakgrund av de auktoritära krafter som växer sig starkare. Den konstnärliga friheten är motiverad utifrån sitt eget värde, men den är också en förutsättning för konstens kvalitet, förnyelse och mångfald. När den fria konsten bryter ny mark och utmanar invanda föreställningar fungerar den som en demokratins vakthund genom att den ifrågasätter makten och stimulerar det kritiska tänkandet. Vi ser just nu hur den fria konsten naggas i kanten för att passa in i populisternas världsbild. Den auktoritära kultursyn som vill använda konsten och kulturen för att forma ett samhälle i nationalistisk riktning tar vi starkt avstånd ifrån. Vi kommer alltid att försvara principen om armlängds avstånd och konstens frihet. De nationella kulturpolitiska målen pekar ut en grupp som särskilt viktig: barn och unga. har gjort skillnad för många människor i vårt land när de har haft möjligheten att pröva sina vingar genom att exempelvis stå på scen, spela ett instrument, filma eller måla. För de flesta leder deltagande i till ett livslångt intresse för konst, musik och kultur. Därför fortsätter vi att satsa 100 miljoner till , som bidrar till att öka jämlikheten i landet. Det är ett flexibelt stöd som ger kommunerna möjlighet att använda det utifrån sina egna behov: att nå nya grupper, satsa på insatser för unga med funktionsvariationer, utöka utbudet eller bygga ut verksamheten. Att säkra barns och vuxnas tillgång till kultur, kunskap och bildning är en förutsättning för att den liberala demokratin ska upprätthållas och utvecklas. Jag yrkar bifall till kulturutskottets förslag i betänkandet. 29 Kultur- och demokratiminister (MP): Då är det äntligen dags att debattera utgiftsområde 17! Jag, som står här i kammaren för att debattera just ett utgiftsområdesbetänkande, kan inte låta bli att slås av kontrasterna i de begrepp som vi använder. Utgiftsområde 17 – tänk att en sådan torftig budgetterminologi kan inrymma det viktigaste vi har, kulturen! För det är precis vad det är; kulturen är vårt sätt att leva, vårt sätt att kommunicera, vår estetik, vårt gemensamma arv och vårt språk. Kulturen säger oss vad det är att vara människa. Min första tid som ansvarig minister för kulturen har präglats av två saker: ambitionen att skapa en mer rättvis tillgång till kulturen och ambitionen att skydda den konstnärliga friheten från politisk klåfingrighet. Det är inte några enkla målsättningar att uppnå. Tillgången till kultur är fortfarande i hög grad beroende av orättvisa strukturer som vanor hemifrån, tjocklek på plånboken och förväntningar i samhället. Vi arbetar målmedvetet med frågorna. Vi har kommit en bra bit på väg, men mycket återstår fortfarande att göra. Kultur, medier, tros-samfund och fritid Kultur, fru talman, är inget enkelt tidsfördriv för dem med god ekonomi och mycket fritid. Kulturen är någonting grundläggande för alla oss människor. Därför måste mer kultur göras tillgänglig för fler i hela landet, för män och kvinnor och för alla barn och unga, för barn har rätt till en större värld. Den andra stora utmaningen är att skydda yttrandefriheten och den konstnärliga friheten. har utländska intressen markerat mot och mot mig för att jag inte har agerat som de önskar i samband med utdelningen av ett kulturpris. Journalister och konstnärer hotas alltjämt både här hemma och i omvärlden. Maktrusiga politiker blir alltmer oblyga i sina försök att låsa in, styra och hota den fria konsten. Mot detta tänker jag ta strid, för tystnar människor tystnar också vår demokrati. I denna budget anslås ytterligare till kulturen . Sedan den rödgröna regeringen tog över ansvaret för kulturpolitiken har kulturen fått hela 1,7 miljarder i ökade resurser. Till detta ska man lägga 140 nya miljarder i mediestöd. Mediepolitiken, fru talman, är liksom kulturpolitiken väldigt viktig. Det är genom kulturen och de fria medierna som yttrandefriheten, bildningen och demokratin realiseras och praktiseras. När jag tillträdde som kulturminister hade den ökända servettskissen signerad och röstats igenom i . Servettskissen skrek ut sina prioriteringar: Mindre kultur, avvecklade miljöåtgärder, billigare bensin! gav tjänstvilligt sitt stöd till dessa prioriteringar. I denna servettskiss till budget försvann med ett enda penndrag statens stöd till . Från kommunerna steg då ett illvrål av protester då kulturskolorna tvingades att skära i sina verksamheter som en konsekvens av att stödet rycktes undan. Hårdast drabbade var barn i utsatta områden. Därför var det oerhört viktigt för mig att det statliga stödet skulle återställas , och så blev det. Redan i vårbudgeten kom stödet tillbaka som går in i sitt slutskede, och i den budget vi diskuterar, kulturbudgeten , finns det åter till landets kulturskolor att fördela. Varför är då så viktig? Man skulle kunna motivera det med alla de positiva effekter vi vet att kulturen har för hälsan, för skolresultaten och för den sociala utvecklingen. På har en helt avgörande funktion för det professionella musik- och kulturliv som vi känner i och för ett samhälle där bildningen står stark. Jag menar dock att det räcker gott och väl att peka på det enda avgörande värdet: barnens eget välmående, barnens rätt till utveckling som människor, barnens möjlighet att uttrycka sig, barnens rätt till kultur och till en större värld. Under det år som det statliga stödet till har funnits har högeroppositionen slagits med näbbar och klor för att det ska tas bort. har dock någonting hänt. När jag läser högeroppositionens budgetar ser det ut som om de slutligen tagit sitt förnuft till fånga och låter det statliga stödet till finnas kvar. Det gläder mig mycket. En investering i betalar sig mångfalt tillbaka då våra barn kan utvecklas i all den kreativa potential de har. Barns och ungas kultur, fru talman, är värd att satsa på. Kultur, medier, tros-samfund och fritid Vårt gemensamma kulturarv är en angelägenhet för oss alla. Därför måste trösklarna till vårt kulturarv hyvlas ned. En sådan tröskel är entréavgifterna.