prot · H60979 · 2019-04-23 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollen för den 26–samt för justerades. § 2 Anmälan om återtagande av plats i Tredje vice talmannen meddelade att (M) återtagit sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare upphört för (M). § 3 Meddelande om aktuell debatt om Arbetsförmedlingens organisationsförändring Tredje vice talmannen meddelade att på begäran av riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om Arbetsförmedlingens organisationsförändring anordnas kl. 9.00. Från regeringen skulle arbetsmarknadsminister (S) delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Begäran om aktuell debatt Med anledning av Arbetsförmedlingens omfattande kontorsnedläggningar Arbetsförmedlingen står inför mycket stora förändringar. har myndigheten varslat 4 500 anställda och aviserat att ett stort antal lokala kontor ska läggas ned. har Arbetsförmedlingen lämnat besked om att 132 kontor . Förändringarna är ett resultat av och budget som röstades igenom i . Den därefter tillträdda regeringen har dock inte klargjort hur denna väldiga omvandling ska kunna genomföras på ett rimligt och ansvarsfullt sätt. Arbetsförmedlingens lokala kontor fyller en mycket viktig funktion, inte minst för de arbetssökande som står längst från arbetsmarknaden – en grupp som motsvarar av de inskrivna. En lokal närvaro av arbetsförmedlare som kan ge personligt stöd och individanpassad service är därför avgörande för att få dessa grupper i arbete. Arbetsförmedlingens nedskärningar kommer att få mycket stora konsekvenser för de kommuner som drabbas. Det finns en uppenbar risk att berörda kommuner kommer att få ta ett betydligt större ansvar för de arbetssökande när Arbetsförmedlingens lokala kontor läggs ned. Det kommer att leda till ökade kostnader för kommunerna. är det oklart om kommunerna kommer att kunna ge de arbetssökande det stöd som Arbetsförmedlingen ger . Mot bakgrund av detta begär att en aktuell debatt ska hållas i . Debatten ska ge ansvarigt statsråd och företrädare för partierna en möjlighet att redogöra för vilka lösningar de har på de problem som Arbetsförmedlingens omfattande kontorsnedläggningar kommer att medföra för de kommuner som drabbas. § 4 Meddelande om statsministerns frågestund Tredje vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister (S). § 5 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2018/19:171 Interpellation 2018/19:171 förslag om stärkt likvärdighet av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade engagemang. Interpellation 2018/19:180 Interpellation 2018/19:180 Tonnageskatten av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. § 6 Anmälan om faktapromemorior Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2018/19:FPM42 Meddelande om strategi för läkemedel i miljön COM(2019) 128 till socialutskottet 2018/19:FPM43 EU och – En strategisk hållning (2019) 5 till utrikesutskottet § 7 Anmälan om granskningsrapport Tredje vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till skatteutskottet: RiR 2019:12 kontroll – en träffsäker verksamhet? § 8 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2018/19:CU14 Makars och sambors förmögenhetsförhållanden i internationella situationer 2018/19:KU24 Minoritetsfrågor 2018/19:KU25 Valfrågor 2018/19:KU31 Kommunala och regionala frågor 2018/19:KU35 Samlad struktur för tillhandahållande av lokal statlig service 2018/19:AU11 om arbetslöshetskassorna, IAF och arbetslöshetsförsäkringen 2018/19:SoU9 Socialtjänst- och barnfrågor 2018/19:KrU15 Civila samhället inklusive trossamfund Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2018/19:MJU11 Djurskydd § 9 Svar på interpellationerna 2018/19:96 och 154 om den ekonomiska politikens konsekvenser för boende på landsbygden 1 Finansminister (S): har frågat mig hur jag avser att säkerställa att höjda bensin- och dieselskatter inte gör det dyrare att bo och leva på landsbygden och om jag fortfarande tycker att det är ”jättedyrt” att tanka. har frågat mig vad jag och regeringen avser att vidta för åtgärder för att säkerställa att människor som är helt beroende av en fossildriven bil inte ska få kraftigt försämrad ekonomi, vilket, enligt , är risken med kraftigt höjda drivmedelsskatter. Jag vill understryka vikten av att hela ska leva och växa, som det även är angeläget att bedriva en effektiv miljöpolitik. anges att en kraftfull grön skatteväxling ska genomföras, med höjda miljöskatter som växlas mot sänkt skatt på jobb och företagande. Exakt hur denna skatteväxling ska genomföras och vilka miljöskatter som ska höjas kommer regeringen att återkomma till. När jag tillträdde som finansminister hade vi ett system där vanligt folk via skatten fick vara med och bekosta nybilsköp. Den supermiljöbilspremie som fanns då gick till den som hade råd med en splitterny bil. Supermiljöbilspremien har vi ersatt med ett bonus–malus-system. Bonus–malus ska vara ett mer kostnadsneutralt system där de som har råd att köpa en ny bil med höga koldioxidutsläpp bekostar bonusen till dem som köper en bil med låga koldioxidutsläpp. Det ska vara möjligt att bo och verka i hela landet, även där kollektivtrafikalternativ saknas eller är begränsade. Regeringen har därför exempelvis tillsatt en kommitté för att se över reseavdraget. Översynen av reseavdraget görs bland annat för att underlätta för dem som bor på landsbygden, och avsikten är också att bidra till klimatmålet för transportsektorn 2030. 2 i (M): Jag vill tacka finansministern för svaren. Den fråga som jag önskade svar på var hur finansministern avser att säkerställa att höjda bensin- och dieselskatter inte gör det dyrare att bo och leva på landsbygden. har regeringen tillsammans med och Liberalerna enats om en grön skatteväxling på minst 15 miljarder. Det är ingen liten summa. Medan inkomstskattebasen är bred och stabil är miljöskattebasen smal och eroderande, vilket betyder att en liten sänkning av inkomstskatten måste finansieras med en stor höjning av miljöskatterna. Bränsleskatterna utgör den största delen av miljöskatterna, så det är alltså här vi kan vänta oss rejäla höjningar för att regeringen ska få in dessa 15 miljarder. Men vad man ofta glömmer bort är att detta energislag redan betalar för mer än vad det kostar i form av utsläpp. Personbilen är det enda transportslag som står för långt mer än sina egna miljökostnader. Utvecklingen går dessutom snabbt framåt, bränsleförbrukningen sänks och på vägarna rullar allt fler elbilar. Inför valet lovade att inte höja bensinskatten. har regeringen gjort precis detta, . räknas skatten, utöver konsumentprisindex, upp med 2 extra procentenheter. Som svar på min fråga hur finansministern avser att säkerställa att höjda bensin- och dieselskatter inte gör det dyrare att bo och leva på landsbygden svarade att regeringen har tillsatt en kommitté för att se över reseavdraget. Det känns som att finansministern i sitt svar vill måla upp en bild av att reseavdrag framför allt görs av människor på landsbygden, men det stämmer inte. I stället är det ett avdrag för manliga höginkomsttagare i de tre storstadsregionerna som reser med bil. Knappast någon skatt, något avdrag eller något bidrag är utsatt för så mycket fusk som reseavdraget – ett fusk som kostar i uteblivna skatteintäkter, enligt slutbetänkande. Med andra ord beror av statens kostnader för reseavdraget på fusk. Är det verkligen en kommitté som ser över reseavdraget som är svaret på frågan om hur man inte gör det dyrare att bo och leva på landsbygden? 3 (M): Jag tackar ministern för svaret. Regeringen har aviserat att drivmedelsskatterna kommer att fortsätta att höjas . Överindexeringen av bensinskatten ska återinföras. Alltför drastiska höjningar av drivmedelsskatterna slår hårdast mot dem som är helt beroende av bilen i vardagen och som lever med små ekonomiska marginaler. Att alltför skyndsamt höja drivmedelsskatterna slår hårt mot framför allt människor på landsbygden. är ett land där medborgare ofta har långa avstånd mellan hem och jobb. har vi redan en av världens högsta bensinskatter. Oavsett alternativ till bilen finns det många i vårt land som är helt beroende av de fossildrivna bilar vi har eftersom många inte har tillgång till kollektivtrafik eller möjlighet att köpa en elbil. Jag tycker att ministern är svaret skyldig om vad som menas med grön skatteväxling och dess konsekvenser för landsbygden. Som det ser ut nu kommer landsbygden att få betala. Jag skulle uppskatta om finansministern kunde svara något lugnande om att det inte ska bli dyrare att bo på landsbygden. 4 (M): Jag vill börja med att tacka och för två mycket viktiga interpellationer som handlar om att man ska kunna bo, leva och driva företag i hela . Jag vill påpeka att bilen har en särskild roll för den fria rörligheten. Den ger oss möjlighet att resa när vi vill, vart vi vill och med vem vi vill. Bilen konkurrensutsätter också alla andra trafiksystem och gör dem bättre. Bil och vägtransporter är en förutsättning för ett fungerande samhälle. Och, fru talman, alla vinner på bilen. Däremot är det självklart att vi ska bekämpa utsläpp. Jag är född och uppvuxen i , jag har mycket släkt i och jag vet hur viktigt det är med bil. Jag bor i , och jag kan konstatera att vi har en väl utbyggd lokaltrafik där. Men om man bor i byarna eller är man beroende av bilen. Om man bor i eller i har man en bekväm tunnelbana och annan bekväm kollektivtrafik. Man kanske också har ett apotek som är öppet dygnet runt. Det är något fundamentalt annorlunda mot att bo i en by i . Jag råkar känna en ensamstående trebarnsmamma som bor i . Hon är helt beroende av bilen. Hon är beroende av bilen för att skjutsa sina barn till träningar, för att åka och handla och för att ta sig till det lilla företag som hon driver. Vi beslutsfattare måste ha respekt för att olika människor har olika levnadssituationer. I ett avlångt land som är bilen mycket viktig. Jag noterar att finansministern i sitt svar sa att hon vill se över reseavdraget. Det är gott så, även om kollegan pekade på de problem som finns med reseavdraget. Men, fru talman, den som är funktionsnedsatt och är beroende av bil eller den som är pensionär – till exempel mina svärföräldrar i som har jobbat hela sitt liv i Bodens kommun – har inget reseavdrag. Mina svärföräldrar är beroende av att kunna tanka sin för att åka och hälsa på sina vänner i . Alternativet är naturligtvis att säga till svärfar att om de inte har råd att tanka bilen får de stanna hemma. Jag noterar också att ett socialdemokratiskt kommunalråd, , i rasar över regeringens politik på detta område. Det händer inte . hade en löpsedel och skrev på ett dubbeluppslag om bensinskatteuppror i . Ja, det är en ren beställning. Om man chockhöjer bensinskatterna och drivmedelsskatterna är det en ren beställning att folk reagerar. Det gör de naturligtvis med all rätt. Sedan finns det ett perspektiv till, och det är näringslivets konkurrenskraft. Det är naturligtvis rimligt att även de som driver företag utanför storstäderna ska ha möjlighet att skicka sina säljare med bil och att transportera varor och gods. Det är självklart att det är så. Jag vet att har haft idéer om att man ska köra gods i tunnelbanan i . Men till och med representant i talade i artikeln i om att man inte kan chockhöja drivmedelsskatterna så att folk inte har råd att bo och verka. Det kommer inte att lösas med en reseavdragsutredning, utan det krävs en politik som på riktigt tillåter människor att bo och leva i hela . 5 (M): Jag ska fortsätta att debattera med finansministern i senare interpellationer om reseavdraget. Men jag kände att jag vill göra en liten reflektion kring diskussionen som handlar just om beskattningen av drivmedel. Det är precis som mina kollegor har sagt här, nämligen att är ett avlångt land med mycket stora avstånd och att bilen faktiskt behövs i hela landet. Ofta när vi diskuterar detta kommer svaret att vi har reseavdrag. Men precis som nämnde här förut hjälper inte reseavdragen de människor som inte arbetar men som ändå behöver bilen, till exempel studerande. Jag har själv en dotter som är tvungen att åka ganska långt med sin bil för att ta sig till skolan, eftersom det inte finns någon buss. Vi har också alla pensionärer som är helt beroende av bilen på landsbygden för att kunna ta sig till olika aktiviteter. talade om sina svärföräldrar. Vill finansministern att pensionärerna ska stanna hemma för att de inte kan komma någonstans, eller ska vi skicka färdtjänst i stället? På vilket sätt blir det bättre för miljön och för samhällskostnaderna? Sedan har vi alla som arbetar och som faktiskt behöver bilen för annat än sina arbetsresor. Bor man på landet behöver man bilen till allting. Man behöver den för att man ska storhandla, för att köra barnen till förskolan och till träningar och så vidare. Bilen behövs till allting. Man klarar sig inte utan bil på landet. Då hjälper inte reseavdragen över huvud taget. En annan aspekt är de så ofta hyllade gröna näringarna. Alla talar om de gröna näringarna. Men man glömmer en mycket viktig sak, och det är att det faktiskt är landsbygdens folk som i stor utsträckning driver dessa gröna näringar. Det är vi på landet som odlar skogen och maten, och det är vi som förser staden med biodrivmedel. Det är vi som erbjuder turism och vildmarksaktiviteter som lockar utländska besökare till landet, som bidrar med sina pengar till den svenska välfärden. Utan bil- och lastbilstransporter på landsbygden skulle ingen av de gröna näringarna fungera över huvud taget. Det går inte att ha storstädernas täta kollektivtrafik som norm utan att se landsbygdens och glesbygdens villkor. Och det går inte att jämföra dem som arbetar på normala arbetstider med dem som arbetar natt, då det inte ens finns någon kollektivtrafik. Detta gäller faktiskt oavsett om man bor på landet eller mitt inne i . Fråga till exempel busschauffören som hämtar sin buss i garaget för att köra dagens första busstur hur det skulle fungera att ta sig till jobbet utan egen bil. Det är svårt att åka med den buss som står i garaget. Eller fråga nattsköterskan, polisen, räddningstjänstpersonalen som har jour i hemmet, den som kör snöplogen eller den som sköter ugnen på stålverket när vi andra sover gott. Exemplen är många på yrkesgrupper som jobbar när vi andra sover och när det inte finns någon kollektivtrafik. Jag tycker att detta är mycket viktigt att ha som bakgrund, både när vi diskuterar drivmedelsskatter och när vi senare ska diskutera reseavdragen. 6 Finansminister (S): När man lyssnar på interpellanterna är det lätt att få intryck av att regeringen är på väg att förbjuda bilkörning över huvud taget. Det kanske är överflödigt att säga att så inte är fallet. Jag delar interpellanternas uppfattning att bilen är helt central. Många människor bor på ställen i där det inte finns alternativ till att köra bil. Många människor, inte minst inom LO-yrken, har arbetstider som kräver att de kan ta sig med bil till jobbet eftersom det inte finns några andra alternativ. Om man jobbar på obekväma arbetstider går det ingen kollektivtrafik. Jag är också väl medveten om att det finns äldre som lever i glesbygd och som behöver bilen för att till exempel kunna åka och handla mat. Andra kanske behöver köra barn till träning. Därför är det så viktigt att vi den dag som vi inleder den gröna skatteväxlingen gör det på ett sådant sätt att alla människor har möjlighet att vara med i den omställningen. Förutom att vi är väl medvetna om att man i delar av behöver bilen för att kunna ta sig till olika aktiviteter är det också oerhört viktigt att det finns en acceptans för den gröna omställningen, eftersom det är någonting som vi behöver göra. Vi måste se till att vi gör denna omställning därför att vi annars inte tar vårt ansvar gentemot våra barn och barnbarn. ser vi även de ekonomiska konsekvenserna av klimatförändringarna. Därför behöver vi göra en grön omställning som har en acceptans och som alla kan vara med i. En grön omställning kan aldrig handla om att vi ska subventionera höginkomsttagares köp av Teslor. Vi måste ha en grön omställning som hela landet kan vara med i. Utgångspunkten för regeringens politik är därför att hela landet inte bara ska kunna leva utan också växa. Därför satsar regeringen också i vårändringsbudgeten på underhåll av enskilda vägar, på gods på järnväg och på utbyggnad av lärcentrum. Det finns också stora satsningar i januariavtalet för att stärka landsbygden, både servicen och möjligheten till företagande på landsbygd. Också under den förra mandatperioden gjordes viktiga satsningar på att bygga ut servicekontor, på att inrätta lärcentrum, på stöd till kommersiell service och på stöd till underhåll av vägar, för att nämna några saker. Detta är naturligtvis någonting som vi vill fortsätta med. Reseavdraget har precis alla de problem som pekade på. Det är just därför vi behöver se över reseavdragen – för att se om de på ett bättre sätt kan stödja dem som verkligen behöver stöd som vi minskar möjligheterna till fusk. Precis som påpekats finns det ett stort problem med fusk i samband med reseavdragen, och en av de saker vi ska titta på är om ett avståndsbaserat reseavdrag skulle minska möjligheterna till fusk. Det har å andra sidan andra nackdelar. Jag vill ta upp några saker som har sagts i debatten. säger att indexering ska återinföras. Här gör vi exakt det föreslog i sin budgetreservation, som man fick igenom tillsammans med och med stöd av . Vi föreslår ett ettårsstopp för indexeringen och att den sedan fortsätter, vilket var exakt det föreslog i . säger att vi har en av världens högsta bensinskatter. Låt mig lista några länder som har högre: , , , , , och . säger att jag har lovat att inte höja bensinskatten. Jag skulle gärna vilja ha ett citat på det. 7 i (M): Finansministern talar om den gröna omställningen, som kräver förankring hos befolkningen. Det stora problemet med den politik som regeringen nu för tillsammans med sina stödpartier är att den uppfattas som en orättvis klimatpolitik som saknar folkligt stöd och ökar klyftorna mellan stad och landsbygd. Det tror jag är dömt att misslyckas. Detta kommer bara att skapa slitningar i samhället och bakslag för de nödvändiga förändringar som behöver genomföras i samhället. Vi har sett det runt om i världen, inte minst med de gula västarna i . En kortsiktig politik som den regeringen nu bedriver hjälper varken klimatet eller den enskilda medborgaren, oavsett om han eller hon bor i , eller . riskerar att bli bakåtsträvare när vi i stället borde bli ett föregångsland för rättvis klimatomställning. Ska vi klara av att göra detta behöver skatteväxlingen på 15 miljarder leda till både minskade utsläpp och jämlikhet. Men för många finns det, vilket har sagts tidigare i debatten, inget alternativ till bilen. För de flesta som bor utanför våra tätorter är bilen ett måste för att man ska kunna ta sig till jobbet, skjutsa barnen till skola och fritidsaktiviteter eller handla mat. För dem utgör kostnaden för bensin en ekonomisk börda. De ständigt stigande bensinskatterna gör det knappast lättare att få livet att gå ihop. Att till så begränsad miljönytta straffbeskatta dem med små marginaler och utan alternativ är helt enkelt inte försvarbart. Svenska bilanvändare utanför orsakar låga samhällskostnader, minskar sina utsläpp , betalar enorma skatter som höjs automatiskt, saknar relevant kollektivtrafik och får lite tillbaka i form av vägunderhåll med mera. De har fler skäl än sina franska motsvarigheter att protestera. På eller i korridorer kanske detta inte är en särskilt stor fråga, men för dem som bor utanför storstäderna är priset alldeles för högt. 8 (M): Jag jobbar för sänkta drivmedelsskatter. har jobbat för höjda drivmedelsskatter. Det var som tillsammans med drev igenom struken överindexering på drivmedel, och vi kommer att fortsätta jobba för att det ska vara kvar. är det finansminister som sitter i regeringen, och jag hoppas att hon håller med och och tar bort överindexeringen på drivmedel. En höjning av drivmedelsskatterna slår hårt mot dem som har det sämst och som lever på landsbygden. är ett land som har både högt skattetryck och låg tillväxt per capita. är ett avlångt land med långa avstånd, och har vi en rödgrön regering som slår undan benen för flyget. är också ett ovanligt land på så sätt att dieseln är dyrare än bensinen. Med denna orättvisa politik är det tydligt att går åt fel håll. Landet har låg tillväxt, och företag och kapital ser sig om efter andra länder att verka i. Jag vill fråga finansministern om det faktum att vi har så höga skatter kan göra att går miste om företagsetableringar. Jag vill också fråga finansministern vilken påverkan det har på svensk åkerinärings konkurrenskraft att dieseln är så mycket dyrare här än i andra länder. Jag blir orolig över att skatterna höjs. Jag tror att det skadar . Jag har varit med och grundat bilnätverk – ett nätverk som behövs i dagens debatt, där det finns politiker som verkar mer upprörda över att bilen ägs privat än över utsläppens påverkan. Självklart ska vi göra allt vi kan för en hållbar värld, men det viktigaste måste väl vara klimatavtrycket och inte om bilarna ägs privat. Vi måste se möjligheten: Om bilen inte släpper ut något farligt, borde vi då inte göra gemensam sak av att bilen behövs i vårt land? Att man höjer skatterna och sedan tillsätter en kommitté hjälper knappast landsbygden. Vi behöver veta om landsbygden kan pusta ut, finansministern. Vi behöver veta om människor kommer att slippa svårigheterna med att leva och verka på landsbygden. Jag tycker just nu att det är en orättvis politik, som slår undan benen för möjligheten att bo och verka där. Jag vill fråga finansministern om hon tycker att det är rätt att landsbygden får betala mer för sina transporter medan staden får ytterligare stärkt kollektivtrafik. 9 (M): Jag tackar finansministern för svaren, även om jag måste erkänna att jag inte hörde några svar. Jag hörde inget svar på frågan hur den som är funktionsnedsatt och beroende av bil ska klara sig. Jag hörde inget svar på frågan hur pensionären i ska ha råd att tanka sin bil – eller pensionären i , för den delen, eller i . Det handlar om dem som inte får något reseavdrag för resor till jobbet, eller om den som är sjukskriven och lever på väldigt knappa marginaler men är beroende av bilen. Jag tycker inte att det duger, fru talman, att säga en sak – att hela ska kunna leva och att människor ska kunna bo och verka överallt – för att sedan föra en politik som innebär motsatsen. Precis som min kollega sa återinför man den överindexering av bensinskatten och drivmedelsskatter som M-KD-budgeten tog bort. Jag förstår kommunalrådet i som rasar i . Jag förstår till och med miljöpartisten, om det var från , som sa: Vänta nu – vi kan inte chockhöja bensinskatten för oss som bor så här långt norrut! Den förståelsen verkar regeringen dock vara i total avsaknad av. Jag beklagar det, för precis som sa i sitt inlägg är jag rädd att det får väldigt svåra konsekvenser när man klyver . Det finns en bok som jag önskar att finansministern skulle läsa. Den heter Ständigt på väg, och där kan man på s. 78 se hur personbilars koldioxidutsläpp rasar i . De har alltså gått ned. Man kan se prognos över kväveoxider, som visar att de går ned. Utvecklingen går alltså åt rätt håll, fru talman, men man måste kunna leva och bo i hela . 10 (M): Det blir nya frågor . Finansministern sa att det var ett missförstånd och att det är klart att regeringen inte vill förbjuda bilkörning. Men, , ert samarbetsparti i regeringen, , säger att de vill förbjuda all försäljning av fossila bränslen.