prot · H70921 · 2019-10-17 00:00:00 — Varje region behöver se över vilken beredskap man har. Jag vill understryka vikten av robusta avtal när man gör upphandlingar. Det är uppenbart att någonting i detta brister. skulle en ny leverantör ta över. Lika snabbt uppstod bristen på sjukvårdsmateriel. 57 (KD): Min fråga gällde vilka åtgärder socialministern och regeringen har vidtagit i denna situation. För oss kristdemokrater är det uppenbart att det behövs ett tydligare statligt ledarskap för hälso- och sjukvården. Att ha det som är orimligt, det vill säga att var du bor i landet ska avgöra din chans att överleva en svår diagnos. Jag undrar om socialministern delar uppfattning att den aktuella krisen med sjukvårdsmaterielen är ytterligare ett tecken på att det krävs en tydligare nationell styrning av sjukvården. 58 Socialminister (S): Det blev många frågor i en att besvara . Att överleva svåra diagnoser ska på intet sätt blandas ihop med den situation som uppstått. Det vill jag verkligen understryka. är som myndighet regeringens verktyg och redskap och har engagerat sig i frågan. Det har man gjort genom nationella samverkanskonferenser och genom att försäkra sig om att det finns en möjlighet för kringliggande regioner att bistå, vilket också har skett. Låt mig också bara säga att misstag även skulle kunna inträffa om det varit statens ansvar. Om det då hade funnits en enda upphandlare för hela landet kanske man hade haft samma materielbrist i hela . 59 (S): Jag har en fråga till infrastrukturminister . Statsrådet besökte i början av och fick höra om länets möjligheter framöver, att det kommer att krävas fortsatta satsningar på våra järnvägar och att den nya Ostkustbanan snart behöver börja byggas. Både människor och företag vill resa och transportera på ett hållbart sätt. Detta märks tydligt för oss som åker tåg. Tågen är fullbokade. Det är glädjande att fler väljer tåg, men det har också medfört att restiden har ökat. Med ett enkelspår är hela systemet sårbart. Vi vill leva mer hållbart. är ett överlägset miljövänligt alternativ när vi vill transportera både oss själva och gods. Därför vill jag fråga hur statsrådet ser på ett byggande av det klimatsmarta dubbelspåret mellan , och . 60 Infrastrukturminister (S): Jag delar helt och hållet uppfattningen om att det är klimatsmart att åka tåg. Det är därför vi gör den största järnvägssatsningen i modern tid. Vi gör det av underinvesteringar då det var viktigare att sänka skatten i stället för att investera i infrastruktur som gör att vi kan klara klimatmålen men också hålla ihop landet och stärka konkurrenskraften för företag som vill skicka gods på tåg. En av de stora nyheter vi hade när vi lade fram den nationella planen för infrastruktur var satsningen på Ostkustbanan. Det handlade om . Detta är alltså en viktig satsning. Bara i lägger vi sammanlagt 10 miljarder på infrastruktursatsningar. Det gör vi för att knyta ihop landet bättre, öka möjligheten för klimatsmart resande och framför allt se till att fler får möjligheten att färdas själva och skicka gods med järnvägen. Detta är möjlighet att klara klimatmålen. 61 (S): Tack, , för svaret! En utbyggnad av dubbelspår mellan , och kan halvera restiderna och fördubbla kapaciteten. Detta gynnar såväl klimatet som passagerare och gods. Dessutom knyter ett dubbelspår ihop norra med . När tror infrastrukturministern att vi kan inviga nya Ostkustbanan, vårt efterlängtade dubbelspår? 62 Infrastrukturminister (S): På den sista frågan passar jag. Det har jag lärt mig av risker för förseningar och annat. Vi satsar dock mer . Trycket är stort. Det har vi märkt . Fler vill åka tåg. På vissa sträckor är det en dubblering eller flerdubblering. Det är bra, för det visar att människor är engagerade i klimatomställningen. De tar eget ansvar precis som företag som skickar gods. Vad jag kan vara tydlig med är att regeringen fortsätter att satsa på klimatomställningen och gör den största järnvägssatsningen i modern tid. Det kommer också Ostkustbanan till del. Tiden för utbyggnaden av elnätet 63 (C): Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet om kapacitetsbristen i elnäten, vilket flera andra talare har gjort. Jag vill dock inskärpa att det inte handlar om en effektivitetsbrist, det vill säga en brist på el, utan en kapacitetsbrist, som är en brist i överföringen av el från där den produceras till där den används. Denna brist är ganska allvarlig, i synnerhet för och . Den beror på att vi inte har byggt ut stomnätet och de lokala näten på det sätt som vi borde göra. Det är bra att statsrådet säger att vi under kommande kommer att bygga mer än vad vi gjort . Problemet är bara att det tar att bygga detta. Det tar i ett läge där bristen är akut. Min fråga är inte densamma som från några av de andra här, som hade några allmänna frågor om el. Jag undrar hur vi kan korta ned tiderna för att bygga detta från till mycket . Vad kan myndigheterna göra? Vad kan vi ta få ut av den utredning som gjordes? Hur kan man göra näten smartare? Hur kan vi höja ambitionsnivån? 64 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det stämmer att och betänkande har sänts ut på remiss. Där finns viktiga förslag som kan halvera utbyggnaden av elnät för vissa viktiga delar och kapa för andra. Jag tror dock inte att det räcker. Alla som ingår i detta, kommuner, länsstyrelse, och regeringen, måste ta sin del. I debatten kan det ibland bli lite underhållande när samma kommun som har stoppat att elnäten byggs i den egna kommunen sedan klagar på att de har effekt- eller kapacitetsbrist. Alla vi i kammaren vet ju att det är väldigt svårt att få el om man inte har ledningar. Tiden för att bygga elledningar ska ned. Vi tiodubblar investeringarna, men vi ska också se till att kraftigt korta den tid det tar att få nya elledningar på plats. 65 (C): Det låter bra. Man hoppas också på leverans av detta. Min fråga gällde också ambitionsnivån för stomnätet, som också är eftersatt. Från många olika håll har det kommit framställningar om att detta ska förstärkas. 66 Statsrådet (S): Vi har tiodubblat takten i byggandet av stamnätet jämfört med . Där har vi en väldigt hög ambition. Man kan hoppas att vi levererar, men det är som Obamas kritiker sa: ”Hope is not a strategy.” Vi måste i varje del av denna resa se till att pressa ned tiderna. Vi måste se till att fler processer blir parallella i stället för sekventiella. På detta sätt sparar vi viktig tid i processen. Stärkandet av flyget och 67 (KD): Min fråga går till statsrådet . är ett långt land med stora avstånd. Det är också ett land som är beroende av handel. Därför är flyget en variant av kollektivtrafik som framför allt fångar upp långa avstånd och stora delar av . Det gynnar oss även i vår handel. Det har kommit oss till del att SAS har fattat beslut om att flytta en del flyglinjer från till . Möjligtvis är det affärsmässigt rätt för dem. Jag gör ingen värdering av det. Det är dock ett faktum. Här uppstår min fråga till regeringen och statsrådet, fru talman. Vad ämnar regeringen göra för att stärka det svenska flyget? Det är otroligt viktigt att vi har ett väl fungerande flyg. Min andra fråga är: Vad ämnar regeringen göra för att stärka ? 68 Infrastrukturminister (S): Jag delar helt uppfattningen att flyget är viktigt för . Vi är ett exportberoende industriland. Vi är starkt beroende av att ha bra kommunikationer med omvärlden för att kunna upprätthålla inte minst handel och exportförbindelser men också naturligtvis för annat resande. I samma stund som jag säger att flyget är viktigt är jag också väldigt tydlig med att flyget behöver ställa om. Flyget måste precis som alla andra transportslag klara den omställning som vi nu gör, med biodrivmedel eller elektrifiering. Sådana forskningsprojekt finns här i . Detta kommer att vara vägledande för den flygpolitik som regeringen för. Det är då viktigt att man jobbar för nya flyglinjer från som är internationellt viktiga. Vi arbetar naturligtvis, och har gjort det , med den flygstrategi som regeringen har haft med en särskild färdplan för just . Vi måste nationellt se till att vi kan ha bra internationella flygförbindelser och kunna samla flyget på . 69 (KD): Jag tackar för svaret så långt. Jag tror att egentligen alla partier i riksdag är överens om att vi behöver ställa om. Jag som västsvensk ser egentligen inget jätteproblem med att exempelvis blir en starkare nod, för många av oss har naturliga skäl att resa dit. Men det är oerhört viktigt för att vi har ett väl fungerande nav mitt i landet, och då är det det handlar om. Min fråga var egentligen vad regeringen ämnar göra, men den frågan fick jag inget svar på, fru talman. 70 Infrastrukturminister (S): Jag hade önskat att vi var överens, men det är vi faktiskt inte. Flygskatten och andra instrument vi har för att flyget och andra delar av transportsektorn ska ställa om har kritiserats hårt, inte minst av kristdemokrater, moderater och sverigedemokrater. När det gäller klimatfrågan och flygets omställning är vi inte alltid överens i debatten. Vi arbetar naturligtvis för att stärka . Detta har arbetet med och en färdplan för haft som mål. Kommunernas ansvar för sina medborgare 71 (S): Min fråga går till socialministern. Vi som sitter i trafikutskottet vet att det förekommer social dumpning på arbetsmarknaden inom både åkerinäringen och byggbranschen. Det är något som vi har mött. Arbetsgivare utnyttjar arbetstagare och underminerar den svenska modellen. Men att det skulle finnas kommuner som håller på med social dumpning var någonting nytt för mig. flyttade kommun 14 medborgare från till . Gemensamt för alla 14 var att de saknade försörjning och fick en nummerlapp till i . Det är oacceptabelt att oseriösa kommuner håller på med sådana saker. Därför frågar jag ministern: Vad kan ministern göra för att komma åt det här? 72 Socialminister (S): Jag tackar för en viktig fråga. Jag håller med, och det är tråkigt att vi behöver ha den diskussionen här i riksdag. Det är tydligt att varje kommun har ansvar för sina medborgare, invånare, alldeles oavsett om man är barn eller äldre, om man har en funktionsnedsättning, om man går i skolan eller om man är yrkesverksam. Det spelar ingen roll. Detta bygger på att varje kommun tar ansvar för sina medborgare. Det är därför vi har ett kostnadsutjämningssystem; syftet är att man ska få mer likvärdiga förutsättningar. Det är också därför vi tillför välfärdsmiljarder; möjligheten ska finnas att erbjuda god välfärd i landets alla kommuner. Jag tycker att detta är en tråkig diskussion att behöva ha. I grund och botten handlar det om solidaritet kommuner emellan. 290 kommuner måste dela på ansvaret för 10 miljoner invånare. Det funkar om alla gör sin del. 73 (S): Jag tackar socialministern för svaret. Medan man gjorde detta flyttades invånare till . Där stod jag på första maj med föräldrar som kämpade mot nedläggningen av en skola. som de kämpar flyttar andra kommuner kostnader till , vilket omöjliggör för föräldrar och kommunpolitiker att behålla välfärden i kommunen. Detta är högst orättvist. Jag hoppas att ministern kan göra någonting åt det. 74 Socialminister (S): Det är ett faktum att varje kommun har ansvar för sina kommuninvånare. Hur ser man då till att någon blir och förblir kommuninvånare? Det är klart att det är en fråga om solidaritet kommuner emellan. Men i grund och botten är det också en fråga om hur ska hålla ihop i längden. Jag har inga nya svar att ge , men det är klart att detta är en väldigt angelägen fråga som vi kanske tyvärr får anledning att diskutera mer. 75 (S): Min fråga går till statsrådet . kan man nog lätt påstå att det har varit en typ av falsk alarmism i energidebatten i . Det har framför allt varit två partier som verkligen tagit i ordentligt: och . De menar att det råder energibrist och delvis elkapacitetsbrist eller elöverföringsbrist. Det här framstår som lustigt om man ser till fakta. exporterar –el till omvärlden. 51 av är det nettoexport av el från . Det behövs sans och balans i diskussionen och debatten. Mina frågor till statsrådet är: Hur ser statsrådet på den debatt som varit? Vilka möjligheter finns det nu att bygga ut ytterligare? Det vill vi gärna höra svart på vitt, så att vi slipper få den här falska debatten som förts. Vad gör , och vilka finns i plan? 76 Statsrådet (S): Jag välkomnar diskussionen om svensk energiförsörjning. Jag tror att den är bra och viktig att föra. Basen är att vi fem partier emellan har en energiöverenskommelse som tryggar en långsiktig energiförsörjning för . Där ges det möjlighet att förnya de kärnkraftsreaktorer vi har och bygga ny kärnkraft. Där ger vi också en möjlighet att satsa på förnybar energi. Den energiöverenskommelsen har lett till i nya energiinvesteringar. Den energiöverenskommelsen har lett till att har det största elöverskottet någonsin och att vi bara förväntas exportera el. Det är mer än vad som skulle krävas för hela den svenska fordonsparken. Framåt säger att vi kommer att ha ett fortsatt växande energiöverskott, även om ägarna bestämmer sig för att avveckla . 77 (S): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag är glad att höra statsrådet säga att den här debatten är viktig, för det är den. Men det är också viktigt att det är sans och balans och att vi får fakta, exempelvis sådana som statsrådet precis har gett oss. Jag är själv från , från . Vi har ett viktigt vindkraftsprojekt som heter . Det finns många andra projekt i som är viktiga att bygga ut när det handlar om förnybar energi. Hur ser statsrådet på utbyggnaden av förnybar energi i ? Vi har ju lite för lite kapacitet och lite för lite produktion där för tillfället. 78 Statsrådet (S): Jag tror att det finns goda förutsättningar att bygga förnybar energi i på marknadsmässiga grunder. Den vindkraft som byggs byggs utan subventioner. Därför menar jag att det är angeläget att så snabbt det går avskaffa det tidigare subventionssystemet i form av elcertifikat, så att marknaden klarar sig själv. Men vi vill också leva upp till det avtal vi har i energiöverenskommelsen om att avskaffa anslutningsavgiften för havsbaserad vindkraft. Det kommer att kunna ge och mer. Vård av människor med posttraumatiskt stressyndrom 79 (S): Våldtäkt, misshandel, flykt, olyckor, krig och naturkatastrofer – de som har posttraumatiskt stressyndrom har varit med om allvarliga händelser. PTSD är en tung psykisk sjukdom som gör att man återupplever minnen från traumat och har kronisk stress, kraftig ångest och andra svåra besvär som leder till isolering, sjukskrivning och ofullständig skolgång. PTSD är kopplat till dödliga sjukdomar, missbruk och självmord. 600 000 personer har PTSD. De flesta får inte vård. Det är människor som har varit igenom helvetet men som samhället har övergett. Minst två av dem följer den här debatten: min vän , som blev grovt misshandlad av personer som tog sig in i hans hem, och min vän , som såg döden under sin flykt till och som blev utsatt för sexuella övergrepp och våld under hela sin uppväxt. Har socialminister något besked att ge dem? 80 Socialminister (S): Jag tackar för att hon bidrar till att lyfta fram en fråga som kanske inte alltid diskuteras så mycket som den borde. Jag vill gärna understryka att det är klart att vården har ett viktigt ansvar för att möta de personer som lider av PTSD. Men det är också en utmaning för vårt samhälle att se till att man ser dessa personer. Det är en fråga för arbetslivet. Är man ung är det även en fråga för skolan att se och förstå. Hur ska man möta en person som har den diagnosen och de symtomen och som behöver otroligt mycket stöd, inte bara för att bli frisk och klara en framtid utan också för att klara av att leva här och ? Såklart har vården ett viktigt ansvar. Det är ju vårdens professioner som är allra bäst på att bedöma hur man allra bäst ger vård. 81 (S): Fru talman och statsrådet ! Regeringen har satsat pengar för att minska den psykiska ohälsan, men de flesta med PTSD får ändå inte vård. Jag tror att det krävs riktade åtgärder för PTSD. Hundratusentals människor väntar på ett ljus och en krok att hänga sitt hopp på. Jag lovar att fortsätta att driva denna fråga och kommer bland annat att arrangera ett riksdagsseminarium för att diskutera åtgärder. Jag skulle vilja höra vad socialminister tänker göra. 82 Socialminister (S): Det är alldeles korrekt att det har funnits överenskommelser som handlar om psykiatrin. Det handlar om att stärka psykiatrin och göra den mer likvärdig över landet, om att öka kunskapsstödet gentemot professionen men också om att se till att låta den forskning som finns finnas längst ut i verksamheten. När det gäller psykisk ohälsa är det ett väldigt brett spektrum. Det känns knappt relevant att tala om en vårdform för lättare psykisk ohälsa när talar om PTSD. Men vi arbetar med psykisk ohälsa väldigt brett – och då menar jag just brett. Omställningen till ett fossilfritt samhälle 83 (S): Min fråga går till statsrådet . En del av trafikutskottet har varit i för att se och lära vad vi kan göra för att uppnå målen till 2030. En viktig del av målen är omställningen till fossilfritt. ligger inte efter på något sätt, men att minska till 2030 är ett högt ställt mål. Många är till och med tveksamma till om det ens är möjligt att uppnå det. Jag är dock väldigt optimistisk och tror att det faktiskt är möjligt, men vi behöver skynda på omställningen. Min fråga blir då: Håller statsrådet med om att vi behöver skynda på, och vad kan regeringen göra för att det ska ske? 84 Infrastrukturminister (S): Fru talman och ! Jag håller verkligen med. var tydligt med att ska vi nå 70-procentsmålet måste vi skynda på. Vi gör mycket i . Vi är världsledande när det gäller omställningen. Det är biobränslen. Det är elektrifiering. Det är elvägar. Det är satsning på järnväg och sjöfart för att reducera utsläppen. Men vi måste göra mer – det är ingen tvekan om det. Det handlar om vårt eget åtagande här hemma. Jag tror till exempel att har flest elbilar i EU. Om vi bygger ut laddinfrastrukturen och säkerställer att vi bygger ut elvägar ökar sannolikheten att omställningen går fortare. Men vi måste också jobba internationellt. COP 25, det stora klimatmötet, genomförs i . Faktum är att transportministrarna är inbjudna . Transportministrarna har kommit att bli de nya klimatministrarna, för det är i transportsektorn vi behöver ställa om. Här kommer vi från svensk regerings sida att vara ledande, för vi behöver omställningen både i och internationellt. 85 (S): Tack, ministern, för bra svar! En del av lösningen som vi såg under denna resa var autonoma fordon. Jag är säker på att ministern har hört mycket om dessa fordon. Där borta i var man lite mer progressiv när det gäller den biten. Vi ligger lite efter i . Hur ser statsrådet på möjligheter till pilotprojekt i fråga om autonoma fordon? Då tänker jag framför allt på kollektivtrafiken och på godstransporter. 86 Infrastrukturminister (S): Fru talman och ! Det är sant att man också har kommit långt i , men vi är väldigt långt framme i och inte minst i . Faktum är att Einride nu kör med en lastbil i , på allmän väg. Detta sker fortfarande inom ramen för demoanläggningar. Men vi arbetar också på det som ska vara det kommande permanenta regelverket. Då har det varit viktigt för mig att säkerställa att det blir likartat i EU, så att fordonsindustrin får möjlighet att utveckla dessa modeller på hela den europeiska marknaden. Reglerna för offentlig upphandling av sjukvårdsmateriel 87 (V): Min fråga går till statsrådet . Också jag kommer att ställa en fråga om alla de regioner som har gjort en gemensam upphandling av sjukvårdsartiklar och som står utan materiel. Upphandlingen har visat sig vara dålig, och priset har fått spela en alltför stor roll. Jag tror att vi också kan se att avregleringen av apoteksmonopolet kan ha spelat in här. Det gäller naturligtvis även privatiseringar. I mitt hemlän har flera operationer ställts in, och man har aviserat att ännu fler kommer att ställas in. Jag undrar vad socialministern planerar för att detta inte ska ske igen. Kommer till exempel lagen om offentlig upphandling att ses över, så att vi inte kan se att ett lågt pris får gå före kvalitet? Kan vi på något sätt förhindra denna typ av beslut? 88 Socialminister (S): Tack, , för frågan! Jag är lite försiktig med min analys när vi är mitt uppe i detta, men jag utgår från att det kommer att göras en tydlig analys av hur denna situation kunde uppstå. Det har visat sig att de fem regioner som har berörts av upphandlingen har hanterat detta på lite olika sätt. De har helt enkelt haft olika beredskap för att möta situationen. Till exempel har planerade operationer inte ställts in i alla regioner. Men jag understryker, liksom i mitt förra frågesvar, att det är väldigt allvarligt att man hamnar i denna situation. Skälet är inte något utifrån kommande och eller något krisartat på det sättet, utan det handlar faktiskt om en upphandling som är gjord. Vilka faktorer som har spelat in och vilka hänsynstaganden man har gjort känner jag inte till fullo till. Det är inte heller på mitt bord att hantera hela lagen om offentlig upphandling. Men det är klart att jag inser att frågan ställs, och inte bara här i kammaren. Jag utgår från att den också kommer att ställas av de regioner som är berörda och av andra regioner. 89 (V): Det jag kan konstatera ur ett Uppsalaperspektiv – har definitivt haft den sämsta beredskapen för detta, för man har inte haft något mellanlager – är att ansvariga politiker skyller på varandra. Man skyller ifrån sig. Man skyller på tjänstemännen, och tjänstemännen skyller på företaget för att det inte levererat det som det har lovat. Alla skyller på alla. Det tycker jag är en väldigt allvarlig situation. Jag hoppas verkligen att statsrådet, som ändå är den högst ansvariga politikern i när det gäller sjukvård, ser till att detta inte händer igen. 90 Socialminister (S): Utan att på något sätt förminska min egen roll vill jag understryka att i detta fall har regionerna ett ansvar. De har ett ansvar för att sköta hälso- och sjukvården på daglig basis men också för att sköta de upphandlingar som de väljer att göra. Det är naturligtvis viktigt att man får det stöd som man kan få från både upphandlingsmyndighet och andra håll. Jag avser att följa frågan mycket noggrant, vill jag säga, för att få reda på mer om hur detta egentligen kunde inträffa. Frågestunden var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:28 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i 2019/20:35 om kontroll § 8 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2019/20:50 Situationen beträffande politisk frihet och mänskliga rättigheter i av (M) till utrikesminister (S) 2019/20:51 invasion i norra av (KD) till utrikesminister (S) 2019/20:52 Beställaransvar utan verkan av (SD) till infrastrukturminister (S) 2019/20:53 Antalet mjölkbönder av (KD) till statsrådet (S) 2019/20:54 Tvångsäktenskap och arrangerade äktenskap av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) § 9 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2019/20:182 Transparens rörande export av krigsmateriel av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:183 Stärkt lagstiftning mot hedersrelaterade brott av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:184 Förhör av barn utan vårdnadshavares tillstånd av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:185 Myndighetskluster av (SD) till statsrådet (S) 2019/20:186 Underfinansieringen av välfärden av (SD) till finansminister (S) 2019/20:187 Stroke bland unga vuxna av (M) till socialminister (S) 2019/20:188 Cancerstrategi av (M) till socialminister (S) 2019/20:189 Sjukhus utan livsviktig utrustning av (SD) till socialminister (S) 2019/20:190 Snabbare processer för skyddsjakt av (SD) till statsrådet (S) 2019/20:191 Tillåtelse för kommuner och regioner att upphandla flygtrafik av (L) till infrastrukturminister (S) 2019/20:192 Eget utträde av (SD) till näringsminister (S) 2019/20:193 Direktiv till Swedavia av (SD) till näringsminister (S)