prot · H60987 · 2019-05-07 00:00:00 — Det är politikens uppgift att nu lösa det här problemet och matcha den åldrade befolkningens behov. Därför kommer vi nu att successivt höja pensionsåldern och LAS-åldern, för att möjliggöra för fler att stanna kvar på arbetsmarknaden. Vi behöver som sagt fler arbetade timmar och ett hållbart arbetsliv som gör att människor kan stanna i arbetslivet. Åldersdiskrimineringen mot både unga och äldre måste motverkas i alla dess former för att vi ska få en sjyst arbetsmarknad. Precis som Hans var inne på har min generation – vi 90-talister – en högre etableringsålder på arbetsmarknaden än tidigare generationer. Efter sabbatsår, första ungdomsjobbet och av högskolestudier kommer vi in på arbetsmarknaden när vi är . Detta påverkar givetvis vår pension, och jag tror att många inte tänker på det. Ett längre arbetsliv kombinerat med högre insättningar är därmed en förutsättning för att säkra trygga pensioner. Min generation är också en generation som kommer att byta jobb, utbilda om sig och flytta runt på arbetsmarknaden i större utsträckning än vad mina föräldrar gjorde. Här gäller det också för samhället att möjliggöra omställning, kompetensutveckling och utbildning för alla åldrar. Låt mig nämna några av de värdefulla insatser som den rödgröna regeringen genomförde –2018 tillsammans med Pensionsgruppen. Vi sänkte skatten för 1,7 miljoner pensionärer och tog bort pensionärsskatten för alla som hade inkomster . Vi höjde bostadstillägget två gånger. Vi dubblerade tandvårdsbidraget för pensionärerna. Vi tog bort avgifterna för öppenvården för alla , och vi investerade i de äldres välfärd. Detta räcker såklart inte. Framöver måste vi göra alltmer för att säkerställa en ekonomisk trygghet för alla människor i samhället. beskattas pensionärer mer än vad löntagare gör genom den så kallade pensionärsskatten. Det är mycket orättvist, och därför kommer den socialdemokratiskt ledda regeringen att avskaffa denna skatt . Detta är en välbehövlig reform för samtliga pensionärer för att möjliggöra mer pengar i plånboken . De förändringar som Pensionsgruppen tillsammans med regeringen nu gör har brett parlamentariskt stöd, vilket är bra för vår demokrati. Under mandatperiodens gång kommer följande att genomföras: Vi kommer att höja garantipensionen och bostadstillägget för dem som har det allra tuffast. De som har slitit ett helt liv med låg lön ska få höjd pension med . Målet är att människor ska komma upp i en pension som motsvarar av slutlönen. Därför ska vi öka inbetalningarna till och höja riktåldern i pensionssystemet. Premiepensionssystemet ska reformeras och renoveras genom ett upphandlat fondtorg med minskat antal fonder. har det varit komplicerat för individer att förstå systemet och välja rätt fonder. Dessutom har avgifterna till förvaltningen varit för höga, vilket har varit en stor nackdel. kommer premiepensionssystemet att bli mer lättbegripligt och informativt än tidigare i och med reformeringen. Regeringen ska också ta ett större ansvar för omställning på arbetsmarknaden samt fixa en bättre arbetsmiljö som möjliggör ett hållbart arbetsliv. Vi ska även se till att det inrättas en delegation för senior arbetskraft som kan arbeta med dessa frågor, exempelvis att fler seniorer kan stanna kvar och jobba inom välfärden – och att deras kompetens tillvaratas – eller inom skolan, där det saknas personal. Eftersom vår välfärd expanderar behövs det fler hjälpande händer. Här kan fler seniorer ta plats i arbetslivet. De främsta anledningarna till att vi gör dessa förändringar är att vi vill säkerställa högre pensioner och en bättre arbetsmiljö för vanligt folk. Varken pensionärer eller löntagare ska lämnas i sticket. Såväl de som har byggt upp vårt land som deras barn och barnbarn ska ha en trygghet på ålderns höst. Slutligen, fru talman: orättvisor behöver attackeras från flera håll genom ökad jämlikhet och trygghet. Därför ska samhället gå före och investera, renovera och förbättra pensionssystemet. Det är mycket glädjande att regeringen nu satsar , som kommer att gynna 800 000 pensionärer . Ett starkare samhälle byggs tillsammans genom bred demokratisk förankring. 81 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik: Tack, , för inlägget! påpekade att vi ska investera i samhället och i pensionssystemet – antar jag – för att det ska bli bättre. är ju verkligheten sådan att det inte var nog med att M-KD-SD-budgeten gick igenom och undandrog 20 miljarder från kommuner och landsting; det avtal som regeringen har ingått med och Liberalerna innebär också dramatiska nedskärningar i vård, skola och omsorg, där många kvinnor arbetar. Jag undrar på vilket sätt detta kommer att höja pensionerna för kvinnorna och på vilket sätt det kommer att underlätta en bättre arbetsmiljö. Därutöver undrar jag hur försämringarna i turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd kommer att förbättra situationen för den äldre arbetskraften. Jag hörde också tala om att insättningarna ska öka. Det gläder mig mycket att de ska öka till . Jag undrar när denna proposition är tänkt att läggas fram, för jag har inte sett någonting av det. Jag vet bara att Socialdemokraterna har talat om ökade inbetalningar. Dock har ingenting hänt trots att Socialdemokraterna sitter i regering, vilket man hade kunnat förvänta sig om det ges den typen av löften. Jag är väldigt nyfiken på när denna proposition ska läggas fram. Jag antar att det blir mycket snart, för det är bråttom med att höja inbetalningarna till pensionssystemet. Som jag var inne på är det många som inte orkar jobba ända fram till dagens pensionsålder. Jag undrar hur det ska bli lättare för den gruppen att få en bra pension om man dessutom höjer pensionsåldern. Det hjälper ju inte att höja pensionsåldern, utan det är inbetalningarna som måste öka om vi ska få bättre pensioner. 82 (S) replik: Tack, Nooshi Dadgostar, för dina frågor – det var många olika! Till att börja med är det såklart beklagligt med M-KD-budgeten, men vi tillför nu 20 miljarder tillbaka in i välfärden just för att kunna anställa fler i kommuner och regioner runt om i landet. Förhoppningsvis kommer de som jobbar inom välfärden – framför allt kvinnor, men också män – att få fler kollegor och en bättre arbetsmiljö tack vare dessa investeringar. Regeringen har också en arbetsmiljöstrategi som syftar till att ge en bättre arbetsmiljö för våra anställda inom välfärden. När det gäller LAS och den kompromissen är det som sagt en kompromiss i januariavtalet. Det gör såklart ont i en socialdemokrats hjärta att behöva göra detta, men eftersom det är en kompromiss kommer vi att göra det. Vi hoppas att parterna på arbetsmarknaden kommer att kunna få till bästa möjliga lösning som gör att folk ändå kan ha kvar en trygghet på arbetsmarknaden. Vi hoppas också att även äldre genom den seniora arbetskraften kan stanna kvar och trivas på jobbet. Jag vet inte när en proposition om kommer, men jag hoppas också att den kommer snart. Jag tror dock att det främst är Pensionsgruppen som har ansvaret för den. Där sitter inte jag, så jag kan tyvärr inte ge dig ett svar, Nooshi Dadgostar. Vi kommer även att satsa dessa , tillsammans med höjt bostadstillägg och bättre garantipension för dem som har det sämst. Jag hoppas att det möjliggör att fler pensionärer får en bättre trygghet. 83 NOOSHI DADGOSTAR (V) replik: Tack, , för svaren! Man ska jämföra 5 miljarder i satsningar på kommuner och landsting med att det krävs 60–70 miljarder för att upprätthålla dagens nivåer i den offentliga sektorn. Detta är en dramatisk nedskärning i offentlig sektor, och står regeringen här och säger hur viktigt det är att utjämna skillnaderna i pensioner. Av dem som arbetar i offentlig sektor är kvinnor. Deras löner är skatter. Om man skjuter till så lite pengar till den offentliga sektorn blir det inga lönehöjningar. Då får vi en ytterligare inkomstskillnad, inte bara i arbetslivet. Den fördubblas – den blir större i pensionen, som jag var inne på i mitt inlägg. För mig hjälper det så att säga inte med strategier, samordningspersoner eller härliga, tuffa uttryck, utan det måste skjutas till resurser när man talar om en bättre arbetsmiljö. Om det är färre personer som gör mycket mer, vilket är en konsekvens av minskade resurser, skapar det en stressigare och sämre arbetsmiljö. Jag tycker att det är jättebra om Pensionsgruppen har bestämt sig för att höja inbetalningarna till pensionssystemet – det är så jag tolkar . Det är en mycket bra nyhet som kommer i denna debatt. Jag hoppas också att det höjs ytterligare, för jag tror inte att räcker. Precis som LO instämmer i att detta nog skulle behöva höjas ännu mer. Det är ju inte rimligt att man till exempel som kommunalare ska arbeta ett helt liv och ändå behöva använda sig av garantipensionen. Det rimliga är ju att få en väldigt god inkomstpension. 84 (S) replik: Jag håller såklart med om att det är orättvist och ojämställt att kvinnor tjänar mindre och därmed får en sämre pension. Å andra sidan tror jag verkligen att vi behöver göra de här investeringarna tillsammans med många olika förslag för att lösa de här problemen. Då är de väldigt viktiga, och är en bra början. Men självklart vore det himla härligt om vi kunde öka dem till . Det blir verkligen förändringar . Det bästa med Pensionsgruppen är just att vi har en långsiktig lösning för vårt stora pensionssystem som har byggts upp under . Men jag tror verkligen inte att vi kan tala om pensionssystemet som rättvist eller jämlikt om vi inte nämner jämställdhetsproblemen. Kvinnor som har låga pensioner har tyvärr fått det på grund av att de har jobbat deltid, tagit mer ansvar för hemarbete och mer föräldraledighet än männen, plus att de har en mycket lägre lön än vad män har på arbetsmarknaden. Det spelar in för pensionen, tyvärr. Det är därför vi vill se till att garantipensionen och bostadstillägget höjs. Jag tror också att vi behöver se till att arbetsmiljön inkluderar den psykosociala arbetsmiljön och att vi bryter mönstret kring psykisk ohälsa. Det är väldigt avgörande faktorer för att vi ska få folk att orka jobba längre men också trivas på jobbet man jobbar. 85 (M): har ett i grunden mycket bra pensionssystem, men det finns självklart sådant som behöver förbättras. Vi lever allt längre. Det är otroligt positivt, men det innebär att pensionerna blir lägre eftersom de måste räcka . För att upprätthålla pensionsnivåerna behöver arbetslivet förlängas i takt med att vi lever allt längre. Ett längre arbetsliv är också av stor betydelse för hela välfärden och därmed för hela samhället. Det finns också ett stort samhällsintresse av att människor får en pension som går att leva på. Detta är vi moderater mycket angelägna om. Jag tycker att det är väldigt bra att vi i Pensionsgruppen är överens om att ett långt arbetsliv egentligen är det enda som gäller för bättre pensioner. Vi kan också tänka oss att sänka skatten för pensionärerna, vilket vi också har gjort i och med vår budget som gäller, och vi kan tänka oss att fortsätta göra det, mest för dem med lägst pension så att de ska få mer i plånboken. Det är bra att vi har en pensionsöverenskommelse över blockgränsen, som faktiskt har gällt , och det är viktigt att vi fortsätter att arbeta inom ramen för denna för pensionssystemets fortlevnad. Det krävs att systemet är långsiktigt, tryggt och förutsägbart för att det ska fungera, för pensionen handlar ju om människors trygghet . Men tyvärr förstår ju inte alla vårt pensionssystem. Det blev särskilt uppenbart när vi hörde och såg protesterna från dem med låga pensioner. Många känner sig till och med lurade, för de hade trott att det skulle bli mycket mer i plånboken. Därför är det viktigt att vi ser till att människor får kunskap om och förstår hur systemet fungerar och att man får en konsekvensbeskrivning av de val man gör under livet. Det gäller särskilt kvinnor som har låga pensioner, de som har varit hemma med barn och de som har jobbat deltid, vilket ju de flesta faktiskt gjorde . Här finns det många orättvisor. Man kan enkelt uttrycka det så här: Pensionen är resultatet av arbetslivets längd och antalet arbetade timmar för varje enskild person. Självklart spelar det också roll hur stor lön man har och har haft för hur stor pensionen blir, liksom att man har en bra tjänstepension. Allt detta hänger samman. Det gör till exempel skillnad hur vi tar ut föräldraförsäkringen, hur vi tar ut ledigheter i samband med barnaåren och om man, eller rättare sagt kvinnor, arbetar deltid eller går i förtida pension. Allt detta påverkar pensionen. Alla måste förstå att var och en är ansvarig för sin pension. Här är det återigen kvinnorna som är, har varit och förmodligen kommer att bli de stora förlorarna. Och kanske har politiker varit alldeles för positiva när det gäller utsikterna för den allmänna pensionen. Man har lovat och garanterat en stor del av slutlönen i pension. Vi hörde här att den skulle vara av slutlönen. Men så är det inte och kommer det inte att bli. Självklart kommer det att bli en stor skillnad för människor när man inte längre får en lön utan en pension. Det blir helt enkelt en stor minskning. Så sent som , i förstamajtalet och även återupprepat före valet, lovade rejäla höjningar av pensionerna. Man skulle kunna få eller i ett separat system som inte ska ingå i det ordinarie pensionssystemet. Det kom inga besked om hur detta ska betalas. Vi har fortfarande inte hört hur det ska betalas, utan det måste finansieras via statsbudgeten. Kostnaden är drygt 4 miljarder . Det är väldigt mycket pengar, en stor post. Dessvärre tror jag att pensionärerna ändå inte kommer att bli särskilt nöjda med den höjningen. Det finns en stor risk med att lova mer och mer, när vi vet att vi lever allt längre. Den ekvationen går inte ihop. Visst är det viktigt att påpeka att är mycket viktiga för resten av livets pensionsutbetalningar. Men det är lika viktigt att påpeka att tiden för inträdet i arbetslivet är viktigt. Vi måste se till att den tidigareläggs och att synen på arbete och ledighet när man blivit vuxen uppgraderas och bättre kopplas till den påverkan det får på den framtida pensionen. Vi kan inte nog poängtera att det endast är arbete som skapar en bra pension. Jo, möjligen kan också sänkt skatt ge mer i plånboken. Men vi måste poängtera att arbetslivet måste bli längre i båda ändar. I ska det löna sig både att ha arbetat och att arbeta. Seniorerna är en oerhört viktig resurs i vår välfärd. Vi behöver dem i väldigt många branscher. Därför har vi moderater länge, också i årets budget, sänkt skatten för pensionärer och gjort det mer lönsamt för seniorer att fortsätta arbeta i ett rikt arbetsliv. Vi har avsatt stora summor för detta i årets budget, och det är jag väldigt stolt över. Eftersom det är vår budget som gäller får pensionärer mer sänkt skatt än vad man skulle fått om regeringens budget hade gått igenom. Och det lönar sig mer att arbeta för den som är pensionär. Vi tog också bort den särskilda löneskatten som arbetsgivare tvingades betala för äldre – en mycket korkad skatt för äldre. Jag tycker att det är ren diskriminering. Skillnaden mellan oss moderater och den rödgröna regeringen är att de lovar mer i pension med pengar som de inte har. Vi moderater vill självklart se till att alla får mer pengar i plånboken. Men vi sänker skatten, vilket är det bästa sättet att se till att människor får mer pengar. Det har vi gjort sex gånger för pensionärer. Jag vill i det här sammanhanget påpeka att och Alliansens tid vid regeringsmakten hade skatten för pensionärer aldrig sänkts med en enda krona. Varenda svensk pensionär betalade tusentals eller mer i skatt . Aldrig har människor fått behålla mer av sin lön och sin pension än sedan alliansregeringen med en moderat statsminister tog över 2006. Det tycker jag att man bör påminna om ibland när vi talar om protesterna och låga pensioner. Det var inte alltid bättre förr för pensionärer, när Socialdemokraterna hade egen regeringsmakt. 86 (SD): Vi har en generation äldre där många lever i relativ fattigdom. Varannan kvinna och av männen har garantipension. Varför har det blivit så att vi inte kan leva på våra pensioner längre? Vad har blivit sämre? Tandläkare berättar att äldre med tandproblem inte har råd att betala utan ber att få dela upp betalningen i många små doser. Att höja bidragsdelen med har inte hjälpt speciellt mycket. Att tandvård är gratis efter 85 hjälper inte heller. Man kan inte vänta på tandvård. Väl att märka har priset för tandvård ökat fyra gånger mer än de genomsnittliga priserna för alla varor och tjänster . Det är alltså dyrare . Det är en generation som har försökt att klara sig själv, inte är van att få bidrag och inte vill stå med mössan i handen och tigga och be om pengar. Det är en generation som inte vill ligga sina barn till last. Det är generation som trodde att samhällskontraktet skulle hålla. Likväl hjälper var femte svensk en anhörig. Många får gå ned i arbetstid eller till och med sluta arbeta för att ta hand om närstående då den kommunala servicen inte längre räcker. fick av de äldre hemtjänst eller äldreboende. är siffran halverad. Många kommuner hävdar att de äldre vill bo hemma. Det är billigast så. De döms till ensamhet, ångest och depression. I förhållande till konsumentprisindex sjönk garantipensionen under indexet med eller en femtedel . Bostadsbidraget och äldreförsörjningsbidraget har mer eller mindre följt konsumentprisindex. Borde inte garantipensionen följa den fördyring som sker i form av inflation och ökade inkomster för den arbetande befolkningen? Det skulle medföra att inkomstgapet mellan pension och arbete minskar. har Pensionsgruppen, ett organ inom som bildades av sex partier 2007 och byggt på en överenskommelse , gjort upp med om att pensionsåldern ska höjas successivt, då vi lever och är friskare, med start . Vi Sverigedemokrater ser inte med glädje på höjd pensionsålder. Vi menar att den som vill arbeta heltid, deltid eller timmar ska få göra det. Vi menar att pensionsgränsen måste vara flexibel. Vi menar att det måste skapas incitament för att få människor att vilja arbeta längre, som att den extra inkomst man får genom jobb inte ska beskattas upp till ett visst belopp. Det är 45 000 pensionärer som lever i relativ fattigdom, och de flesta är kvinnor. Garantipensionen på före skatt som ensamstående får är väldigt låg. En undersökning visar att trots att män och kvinnor inom samma yrke, som läkare, lärare och civilingenjör, har lika lön under hela livet har kvinnorna en lägre pension – detta då livsinkomsten och inte lönen styr pensionen. Kvinnor har av männens inkomst i livsinkomst. Inkomstförändringen sker i samband med barnafödande och därefter genom frånvaro på arbetsmarknaden på grund av vård barn och sedan kanske deltid. Här måste vi från grunden titta på hur vi på ett hållbart sätt kan hitta lösningar för att stärka pensionen för föräldrar, både mammor och pappor, som tar ett stort ansvar för barnen . Att investera i en trygg tillvaro för barnen med tid med föräldrarna ska inte straffas genom lägre pension. Hur kan det vara så att när jag tar hand om mina egna barn kallas det föräldraledighet medan det när jag tar hand om andras barn är arbete med full lön? Problemet med kvinnornas sämre pension är kvinnornas mindre närvaro på arbetsmarknaden. Vi är även medvetna om att det inom olika yrkesgrupper finns höga sjukskrivningstal. Speciellt gäller det de kvinnor som jobbar med människor och ofta upplever stress då felaktiga krav ställs och effektivitet mäts i stället för i kvalitet. Pensionen minskar även för utförsäkrade från . Det är en grupp som fortsätter att öka då den psykiska ohälsan har ökat, speciellt hos kvinnor. Så har vi åldersdiskrimineringen. Den medför svårigheter för äldre att bland annat få nytt arbete om de av en eller annan anledning förlorar sitt jobb. ser med spänning fram emot redovisningen från Delegation för främjande av äldre arbetskraft som kommer . Slutligen: Pensionsgruppen tillsattes 2007 och har uppdaterats. Det är märkligt att den inte har ombildats då det parlamentariska landskapet har ändrats och att en relativt liten grupp för hela socialförsäkringsutskottets talan utan att delge dem som inte får vara med vad som diskuterats och beslutats. Borde inte gruppen vara parlamentarisk, det vill säga att alla i socialförsäkringsutskottet sittande partier deltar? 87 (L): lade vi grunden till dagens pensionssystem. Det är finansiellt stabilt, men för den enskilde kan det uppstå problem. tog det definitiva beslutet, och då höjdes åldersgränsen för rätten att vara kvar i arbetslivet från 65 till . Tanken var dock att fortsätta att öppna för människor att arbeta högre upp i åldrarna. Detta skulle betyda mycket. För en månad sedan hörde jag i ett föredrag att om vi skulle höja snittåldern för när man går i pension med skulle det ge 22 miljarder i statskassan. Skulle vi sänka åldern för när unga människor går ut i arbetslivet med skulle det ge 9 miljarder i statskassan. Det handlar alltså om mycket pengar, och de skulle kunna användas till stöd för dem som inte orkar och kan arbeta högre upp i åldrarna. Delegationen för senior arbetskraft nämndes, och jag är ambassadör för den. Delegationen har just givit ut en skrift av och , Kan seniorer arbeta längre? Läser man i skriften är svaret ja, eftersom man har så mycket bättre hälsa än vad man hade . Det är från och framåt vi har bra undersökningar av hur vår hälsa har utvecklats. och frågar vilka hinder som ligger i vägen för att höja den kronologiska åldersgränsen. Jo, det är regler och normer på arbetsmarknaden, och i detta med normer ligger just den ålderism, den åldersdiskriminering som har nämnts i ett par av dagens anföranden av hur årsrika människor fungerar på arbetsmarknaden. Jag skulle önska att det kom in forskare som kan se vad det betyder att fler och fler årsrika finns kvar trots att vi har denna åldersgräns. startas det företag. Jag har varit på ett antal äldremässor, och på den senaste var det tre bemanningsföretag som startats av seniorer och som använde seniorer i sin arbetskraft. Dessa företag växer så det knakar, och de som arbetar där stortrivs. De jobbar vidare med sin yrkesskicklighet som bas och kan arbeta så mycket de vill, kanske inte hela veckan eller ett visst antal timmar per dag, utan de har flexibel arbetstid. De tycker att det är roligt att fortsätta att jobba, och de är stolta över det de gör. Varför är det då så svårt att ändra åldersgränsen? Det har varit svårt . skrev , som jag nämnde tidigare, en bok om Ålderdomssverige. Han såg hur illa människor mådde av att tvingas bort från arbetsmarknaden för att gå i pension. Han föreslog att det skulle skapas åldringsyrken för dessa personer, för allt är bättre än att tvingas in i passivitet. kom socialdemokraten , som var ganska sur över att han fick lämna . Han hade just fyllt 70, och då var han för gammal för att finnas här som riksdagsledamot. Han gjorde en utredning som kallades , och den kom fram med samma förslag som Pensionsgruppen nu håller på med och som de utredningar som har kommit ganska har. sänkte man pensionsåldern från 67 till 65 utan att fråga människor hur de såg på det. Det var ett ganska snabbt politiskt beslut. fann vi i , där jag var chef då, att detta att tvingas gå i pension skapar ohälsa bland dem som får lida av tvånget. sa samma sak: att man skulle öppna arbetsmarknaden för dem som vill och kan fortsätta arbeta därför att det är en hälsorisk att tvingas bort. Sedan kan jag rabbla upp ett antal årtal till, men det ska jag inte göra, för tids vinnande. Men vi måste nu ta mod till oss och höja den kronologiska åldersgränsen, för den är en viktig signal ut i samhället om att vi värderar årsrika människor, det de står för och den resurs som de utgör. Men jag har läst i tidningarna, senast eller i går, om fackförbund som bara är mot, mot, mot.