prot · H70953 · 2019-12-17 00:00:00 — I alliansregeringen var vi helt överens inför dåvarande lågkonjunktur om att arbetskraftsinvandringen var helt nödvändig för att klara av de kommande utmaningarna. är vi återigen på väg in i tuffare ekonomiska tider. är helt övertygat om att arbetskraftsinvandring är helt avgörande. Bara bidrog arbetskraftsinvandringen med 34 miljarder i ökade produktionsintäkter och med 12 miljarder i ökade skatteintäkter som kan gå till skola, vård och omsorg i hela landet. av arbetskraftsinvandringen var i bristyrken. Arbetskraftsinvandringen är helt avgörande för svensk konkurrenskraft och för svenska företag. Här har vi och länge varit överens. öppnade upp för att strama åt arbetskraftsinvandringen. har många företag hört av sig och varit oroliga. Min fråga är: Hur vill strama åt arbetskraftsinvandringen? 64 (M) replik: Tack, , för frågan! inställning är: Vi är för arbetskraftsinvandring, men det ska gå till på rätt sätt. Vi måste också motverka illegal arbetskraftsinvandring. Det vi ser är hur man använder spårbyten i asylärenden. När man har fått sitt ärende prövat ända upp till högsta instans kan man åberopa verkställighetshinder, såsom spårbyte. Det är vad vi vill titta över. Som du vet är mer marknadsliberala än vad någonsin har varit och kommer att vara. Men vi gör det på rätt sätt. Man ska följa de lagar och regler som vi har satt upp. Vi är för arbetskraftsinvandring, men det ska ske på rätt sätt. 65 (C) replik: I frågan om spårbytet skiljer vi oss åt. Jag är helt övertygad om att de 700 som bara har fått anställning via spårbyte är oerhört viktiga för de företag de arbetar på. Vi är helt överens om att fusk och organiserad brottslighet inte hör hemma i någon del i samhället, och inte heller när det gäller arbetskraftsinvandring. Däremot finns det som en ursäkt när man vill ta bort exempelvis rätten att jobba deltid för att stävja organiserad brottslighet. Ni har sagt att ni vill få bort fusk och organiserad brottslighet, men ni har inte sagt hur. Jag är orolig för att era förslag kommer att leda till att man inte värnar arbetskraftsinvandring. Hur vill ni stävja brotten, och hur vill ni komma åt fusket? Det är helt avgörande. 66 (M) replik: Som vet är vi mitt i en migrationsutredning, och sitter i den utredningen. Alla partier går in med sina ingångar. Det ska landa någonstans . Det vi har sagt är att vi är beredda att titta på det här. Vi ser problemet med att man utnyttjar själva tanken med spårbyte. Tanken med spårbyte var att förenkla integrationsprocessen. Det vi ser nu är att vissa utnyttjar det för att använda det som ett verkställighetshinder. Från början sökte man asyl, men man hade inte asylskäl. Då använder man spårbyte som skäl. Det är ett problem. Vi måste skilja asylinvandring från arbetskraftsinvandring, och det är det vi moderater vill göra. 67 (MP) replik: har gjort många politiska omsvängningar . Dessa har gällt infrastruktur, energipolitik, arbetskraftsinvandring, rättspolitik, public service, alkoholfrågor med mera. Det här är ingen fullständig lista utan ett antal exempel. Vissa omsvängningar kan vara helt okej. När verkligheten förändras vill man utveckla sin politik. kan det gå lite väl fort. har gjort en stor omsvängning som mer är att betrakta som ett rejält löftesbrott och som har fått en hel del uppmärksamhet. Det gäller Förintelseöverlevaren . Före valet gjorde partiledaren ett besök hemma hos henne tillsammans med ett följe journalister och lovade henne att aldrig samarbeta med . Min fråga till är: Vad har att säga till om den här frågan? 68 (M) replik: Jag tycker att det är smaklöst och skamlöst att använda Förintelsen i en diskussion om hur några partier i vår kammare sätter sig ned för att diskutera sakpolitik. Jag kan informera om att jag själv är ättling till överlevande från det första folkmordet , det vill säga folkmordet på armenier. Den nuvarande regeringen lovade 2014 att man skulle erkänna folkmordet på armenier, seyfo. Det har man inte lyckats med. Men att sätter sig ned med för att diskutera gängkriminalitet, migrationspolitik och kärnkraftspolitik är tydligen skandal. Jag tycker att bör gå tillbaka till skolbänken, läsa sin historia och lära sig vad som har hänt i . Det är inte bara Förintelsen. Och genom att ni använder Förintelsen som slagträ förminskar ni det som skedde . Innan jag svarar på fråga och innan man ens kan ta upp detta som ett argument i den här kammaren angående vad vill tycker jag att regeringen bör erkänna folkmordet på armenierna, seyfo. 69 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna talarna om att den här debatten handlar om migration och ingenting annat. 70 (MP) replik: Jag tycker att det är ett uppseendeväckande svar – egentligen ett totalt icke-svar. Det är klart att det finns många andra relevanta frågeställningar att ta upp som har med historia att göra, men att inte kunna svara på frågan om det tydliga löfte som gavs i den här otroligt centrala frågan i svensk politik tycker jag är anmärkningsvärt, fru talman. Vi kommer att fortsätta granska ställningstaganden. För vår del har vi ett besked som ligger fast nu och som kommer att ligga fast framöver: Vi kommer inte att samarbeta med om migrationspolitik. Jag beklagar att har valt att bryta sitt löfte. 71 (M) replik: Det märks på svaret från att man vill flytta fokus från vad den här debatten handlar om. går som parti in i . Vi är för att sätta upp ett volymmål och ställa krav på anhöriginvandring. Om det är fler partier som är för den politiken tänker vi sätta oss ned med dem och samtala och bilda en majoritet i den här kammaren i den frågan. Om är så bekymrad över vilka partier som sitter med vilka partier tycker jag att han ska tänka på att hans parti sitter med . har stöttat kommunismen, som har orsakat 100 miljoner offer. Jag tycker att man ska göra sin hemläxa innan man använder slagträn mot sina motståndare. Jag hade förväntat mig ett hederligt replikskifte. Det blev ohederligt, men tack för mig. 72 (V) replik: I en intervju i Svenska Dagbladets podd Ledarredaktionen svarar Timbros vd på huruvida debatten om invandring gjort det lättare att prata om att krympa välfärden. Då svarar hon: Ja, det är en grupp som är lättare att ge sig på. Jag tänker på detta när jag hör . Som en ganska dålig trollkonstnär står han nu och försöker leda bort uppmärksamheten genom att peka med ena handen på dem som kommit medan han och som vanligt fortsätter att fylla fickorna på de allra rikaste i vårt samhälle. Tricket är helt beroende av som förband. Det är därför, fru talman, som vi nu ser banden mellan och bli allt starkare. De behöver varandra. Samma moderater som tog bort sfi från dag ett kommer med krav på språktester och straff för människor som inte lär sig svenska. Samma moderater som har låtit företag suga miljardvinster ur en alltmer segregerad skola klagar nu på ökande kriminalitet och utanförskap hos unga. Samma moderater som sänkt skatten för de rikaste och dränerat våra gemensamma tillgångar låtsas som att underskotten är flyktingmottagandets fel. Det är precis samma sak i denna debatt. skyller på andra för den ojämlikhet de själva varit med och skapat. behöver ett andrum från ojämlikhet, fru talman. 73 (M) replik: Det här replikskiftet berör inte utgiftsområde 8. Jag tänker därför vara väldigt kortfattad. Det är inte mitt parti som har släppt fram en statsminister som vill ta bort värnskatten. Det är parti som har släppt fram i den här kammaren. 74 (V) replik: Det är lustigt att nämner detta. släppte tillsammans med allianskollegorna fram en socialdemokratisk och miljöpartistisk regering på precis samma sätt. Betyder det att ni stöttade den budget och de väldigt viktiga välfärdsreformer som genomförde? Jag utgår från det i det här fallet. Men tillbaka till frågan! Det här handlar faktiskt om flyktingpolitiken. Det handlar om konsekventa skyllande på andra för en ojämlikhet och ett klassamhälle de själva har varit med och skapat. Mitt budskap är tydligt. Vi ser vad ni gör – den ena handen går ned i fickan, den andra pekar på dem som kommit. Det tydligaste exemplet är att man nu har gått så långt som att bryta ett löfte till en Förintelseöverlevande. Det säger allt, fru talman. 75 (M) replik: är det parti som är bäst på att vara och spela upprörda i den här kammaren. Sanningen är att det är de som förordar en ansvarslös migrationspolitik. Man lovar i princip en förtäckt amnesti. är ett parti som vill ha ordning och reda. Men återigen, : Du kan inte beskylla mig för att vill ta bort värnskatten för de allra mest välbärgade. Det är ert parti som har släppt fram . Då får ni ta ansvar för det. Det ansvaret kan inte jag bära, för jag röstade nej till . 76 (SD): Jag ska försöka ta tillbaka debatten till det budgetområde som det handlar om, men först skulle jag vilja nämna ett par korta saker. För det första är det en annan sak att stötta en statsminister när det finns ett färdigt program som kommer att gå igenom. För det andra är det intressant att är rädda för att samarbeta med oss om migrationspolitiken. Vi har ganska tydligt lovat att inte göra något sådant. Det gjorde vi 2014, och det har vi stått fast vid . är inget parti som behöver oroa sig för att vi kommer att vilja samarbeta med dem vad gäller migrationspolitik. Jag vill börja med att yrka bifall till reservationen i detta betänkande. De som mot förmodan följer varenda budgetdebatt som hålls här i kammaren – jag hoppas att det är några stycken – noterar säkert att det är något ovanligt att det finns reservationer gällande utgiftsområden. Men detta är något som vi i har använt ganska konsekvent sedan vi kom in i just när det är av särskild vikt och man ändå ligger inom ramen. Migrationspolitiken om något är ett sådant område där det är av särskild vikt och särskilt allvarligt att prioritera annorlunda än vad utskottet föreslår. Men jag har full respekt för att man ofta ser politiken och budgeten som en helhet. Det är just för att också vi ser politiken och budgeten som en helhet som vi väljer att försöka göra förändringar. En av de absolut viktigaste förändringar vi föreslår i vår reservation är att faktiskt ge migrationsdomstolarna den budget de efterfrågar. Oavsett var man står inom migrationspolitiska avvägningar – jag kommer att återkomma till det alldeles strax – bör de flesta i denna kammare vara överens om att det system vi har, med de regler vi har och de beslut som ska fattas, bör göras så effektivt, smidigt och korrekt som möjligt. anslog vi mer medel till . Då var det där man hade den stora bördan, de långa balanserna, och behövde mer resurser för att effektivt kunna arbeta undan det som låg kvar och eftersläpade. , som vi hörde i det förra anförandet, är det i stället migrationsdomstolarna som har fått den stora bördan. Efter det första beskedet från är det överklaganden som väntar. Migrationsdomstolarna har gjort en tydlig beredning av vad de behöver för medel. Men det efterföljer inte regeringen. Man ger inte de medel som migrationsdomstolarna vill ha. Det är inte bara domstolarna själva som säger att de vill ha mer pengar. har också varit tydligt, både i prognoser och i föredragningar för oss i utskottet, om att man oroas av att domstolarna inte får de medel de behöver och att detta i slutändan kommer att belasta mycket mer än man sparar på kort sikt eftersom personer som fortfarande väntar på slutgiltiga beslut finns kvar i vårt system och fortsätter leva här på vår bekostnad. Det är således helt och hållet ”hål i huvudet” att inte tillföra de resurser som efterfrågas. Jag hoppas innerligt att man tar sitt förnuft till fånga inför kommande ändringsbudgetar. I vår reservation och i vår politik i övrigt finns det ett par saker jag vill trycka lite extra på. Vi satsar på fler förvarsplatser och har så gjort ett tag. Ett arbete har redan skett – det finns fler förvarsplatser . Jag noterar dock att i den budget som föreslagits av regeringen och sedermera utskottet ger man inte tillräckliga resurser för att kunna förstärka ytterligare. Man har rättat sig något för att hålla antalet platser på samma nivå som , men har även där lagt fram prognoser för vad de skulle behöva för att kunna utöka redan på kort sikt. Vi skjuter till resurser för detta. Vi satsar också extra mycket på utresor för avvisade och utvisade. Vi ger ett extra tillskott där eftersom vi menar att hade man genomfört den politik som vi förordar hade man också fått upp takten på utresorna betydligt snabbare, både de som sker tvångsvis och de som sker frivilligt genom att människor återtar sin ansökan för att de vet att de regler som finns i är de som gäller och att besluten kommer att följa av de regler som finns. Den kanske största enskilda satsning vi gör här är en specifik och riktad satsning på återvandring som sker med biståndsmedel. har ett bidrag man kan söka för återvandring. Det är ett modest bidrag; det ligger på mellan 30 000 och 75 000 per familj, beroende på hur många som reser och vilken ålder de har. Det är något som man får direkt i handen när man lämnar självmant efter ett avslag. Det är inte riktigt så långsiktigt och kanske heller inte så effektfullt som det hade kunnat vara. De pengar som vi anslår får egentligen ses som anslag till ett pilotprojekt för att kraftigt utveckla hela återvandringssystemet. Det handlar om att möjliggöra för fler som får eller förväntas få avslag eller som helt enkelt känner att det här var nog inte rätt land och själva vill återta sin ansökan att återvända hem med stöd under kanske lite , bättre kontaktnät på plats och återetableringssatsningar. Men det handlar också om att genom biståndsverksamhet möjliggöra för fler personer att känna att det är säkert och tryggt att återvända hem. Jag har tidigare talat här i kammaren om att vi vid kontakter med exempelvis somaliländare som har levt här fått höra att de är tacksamma för det de har här men också längtar hem. De känner att de gärna hade återvänt om det bara funnits möjlighet för barnen att fortsätta en vettig skolgång och de var säkra på att livet skulle kunna fortsätta på ett bra sätt. Den sortens biståndssatsningar ingår i detta pilotprojekt. Jag utgår från att dessa satsningar skulle behöva utvecklas ytterligare framöver, men det är som sagt satsningar som möjliggör för fler att leva där de vill leva och för fler länder på vår jord att faktiskt vara värdiga, verksamma och fruktsamma platser att leva på. Den som tittar på våra siffror noterar säkert att vi också gör stora nedskärningar. Såklart gör vi det, annars hade vi inte kunnat ha en reservation och omfördela medel. Det handlar om att vi beräknar att man ganska snabbt kommer att kunna se effekter på hur många som kvarstår i våra system och vad olika saker kostar att satsa på. Det handlar om allt från att lite äldre ensamkommande barn kanske inte behöver jourpersonal dygnet runt på samma sätt som yngre barn gör till att fler lämnar landet och färre söker sig hit. Vi har en utredning på plats, en migrationskommitté, som ska se över en långsiktigt hållbar migrationspolitik. Hade suttit vid makten hade en sådan kommitté förvisso varit tillsatt, men möjligt hade vi också dragit ned de regler som redan finns till miniminivåer för att ge utredningen lugn och ro att jobba på riktigt. Vi hade snabbt gått igenom samtliga internationella konventioner och avtal som vi är bundna av och sett efter: Hur kan vi göra tolkningarna? Har vi gjort stramaste möjliga tolkning? Hur har andra länder agerat? Vi hade ganska snabbt kommit fram till att det finns mer att göra om man menar allvar med det man säger om att vara på miniminivåer. Vi hade lagt oss där till en början för att ordentligt kunna ta fram politik som är långsiktigt hållbar. Det är detta behöver, inte fortsatt lappande och lagande, snabbutredningar – vad man än säger är det mycket som ska komma på plats – eller fortsatt osäkerhet och otydlighet eller lagstiftning som ger möjlighet att stanna trots att man fått avslag. behöver en annan regering och en helt annan migrationspolitik. 77 (V): I budgetmotion En plan för jämlikhet och grön omställning tar vi ett helhetsgrepp om de växande klyftorna. Vi vill att åter ska bli världens mest jämlika land. Under har ojämlikheten i samhället ökat och skattesystemets omfördelning kraftigt försämrats. Den relativa fattigdomen har fördubblats på mindre än . har den ekonomiska eliten fått det allt bättre i . I detta läge lägger regeringen fram en budget som främst gynnar rika män, på välfärdens bekostnad. De nödvändiga satsningarna på välfärden uteblir trots att det runt om i kommer larmrapporter om stora nedskärningar inom skolan, barnpsykiatrin, äldreomsorgen och sjukvården. Vi ser det runt om i landets kommuner. vill göra satsningar på den generella välfärden, satsningar som är centrala för ett jämlikare samhälle. Regeringens budget vidgar i stället klyftorna i samhället och leder till underfinansiering av välfärden i ett läge där behoven ärligt talat är stora. Vi i vet att vi genom att investera i samhället och varandra kan bygga ett starkare, tryggare och mer inkluderande . Det är den realistiska och solidariska vägen att försvara och utveckla den välfärdsmodell som har ett så brett stöd i . Kampen mot rasistiska krafter för att utveckla välfärden i ett öppnare där vi är fler är tätt sammanvävd med kampen för ett värdigt flyktingmottagande i samklang med samtida behov. Det är avsikt att ta ansvar för denna solidariska realism. För är en robust och solidarisk välfärd nyckeln till lyckad integration. Den integrationen omfattar oss alla, inte bara anlända. Genom skattefinansierade välfärds- och trygghetssystem ges vi alla möjlighet att utvecklas från isolerade satelliter till en del av en gemenskap och ett samhällsbygge. Det handlar om solidaritet mellan generationer för att finansiera utbildning och pensioner, mellan friska och sjuka, mellan arbetande och arbetslösa och mellan dem som lever i överflöd och dem som lever på marginalen – allt för att bygga ett tryggt och jämlikt samhälle med hälso- och sjukvård, kultur, infrastruktur och bostadsbyggande. Vi utgår från, fru talman, att alla i samhället vill bidra genom att arbeta och att staten har ett ansvar för att möjliggöra det. Det är med dessa utgångspunkter som vi tagit fram vårt budgetförslag på utgiftsområdet Migration, som vi debatterar här . Våra förslag på området fokuserar i huvudsak på två saker: att korta handläggningstider för att skapa en bättre asylprocess och bättre integration och att sent omsider låta de ensamkommande som farit så illa äntligen få en trygg framtid i . De ensamkommande vi nu talar om kom till som barn. De sökte skydd här undan krig och förtryck. De flesta kom innan migrationspolitiken svängde, innan högerpolitiker och borgerliga ledarsidor började skrika om systemkollaps och innan bestämde sig för att införa den strängaste asyllagstiftning som är möjlig. När åtstramningarna presenterades lovade statsministern att barnen skulle undantas. Men det löftet bröts. ändrade sin praxis med följden att 18-årsdagen betydde utvisning för dem som fått uppehållstillstånd på grund av verkställighetshinder. De som inte kunde utvisas eftersom de var barn skulle alltså få vänta tills de fyllt 18 och då tvingas lämna landet. Det kom en dom från Migrationsöverdomstolen som slog fast att en stor del av gruppen som var under 18 egentligen skulle bedömas som alternativt skyddsbehövande och få uppehållstillstånd. Men de långa handläggningstiderna gjorde att många hann fylla 18 innan asylbeslutet togs. De ensamkommande prioriterades dessutom ned i ärendehantering. Tusentals ensamkommande fick sin ålder uppskriven genom rättsosäkra åldersbedömningar med metoder som har ifrågasatts från väldigt många håll. Vi väntar fortfarande på den utlovade utredningen. Genom gymnasielagen skulle de få en ny möjlighet. Men lagen var så dåligt konstruerad att mycket av den ovisshet och oro som drabbat gruppen kvarstår. såg bristerna och försökte åtgärda några av dem. Helst hade vi sett en annan lösning redan då. Så basala saker som vilka utbildningar som ska räknas är fortfarande oklara. Regeringen var inte intresserad då, och lever många ensamkommande med konsekvenserna. I debatten kallas de för ”vuxna män utan asylskäl”. Sanningen är, fru talman, att det handlar om barn och unga som sökte och behövde skydd i . De har behandlats fruktansvärt illa till följd av politiska beslut, och de har hunnit bli vuxna . Jag har, fru talman, här i kammaren talat om den svåra situation som många ensamkommande befinner sig i. Jag har tagit upp självskadorna, självmorden, hemlösheten och en förtvivlan som leder vidare till ett liv som hemlös på för att få en andra chans. Jag har också talat om kraften och engagemanget bland alla dem som finns omkring de ensamkommande, som stöttar dem i skolan, på boendet och, om hemlöshet har drabbat dem, i att hitta en säng att sova i, mat för dagen eller stöd. Jag har också betonat den vilja och de förmågor som många av de unga faktiskt visar – hur de trots alla utmaningar kämpar på med skolan, jobbar extra på äldreboendet och är en omistlig del av sina nya svenska familjer. I förlängningen är de, fru talman, efter sin utbildning en viktig del av den generationsväxling som måste ske när befolkningen snabbt åldras och inte minst välfärden står inför en enorm arbetskraftsbrist. Ungdomarna är på många sätt en del av och en del av dem. Det är därför hög tid att inse att deras situation behöver normaliseras och att ersätta det lapptäcke av otrygghet de mötts av med långsiktighet och trygghet. Därför har budgeterat för permanenta uppehållstillstånd för dessa ungdomar. Vår satsning omfattar ca 11 000 personer, både dem som fått tillfälliga uppehållstillstånd genom nya gymnasielagen och dem som inte lyckats med detta. Baserat på beräkningar från bedömer vi att en sådan normalisering skulle kosta 800 miljoner. Det skulle på kort sikt leda till besparingar hos och domstolarna och till att kostnader i stället flyttades till etablering. har redan investerat i dessa barn och unga, och en trygg framtid gör att de på kommer att vara en del av samhällsbygget. Vi har valt att kalla detta amnesti. Men för min del kan man kalla det vad som helst. Egentligen är det snarare ett erkännande av att vi i denna kammare har ansvar för när människor hamnar i kläm, inte minst när det handlar om barn och unga. Åratal av oviss väntan bryter ned människor. När möjligheterna till svenskundervisning och arbete under denna långa tid oftast är ytterst begränsade är väntetiden dessutom outnyttjad. vill öka anslagen till och migrationsdomstolarna och till rättsliga biträden vid domstolsprövning. På så vis kortar vi ned handläggningstiderna, vilket är gynnsamt för den som söker asyl, för samhället och för samhällsekonomin. En lång väntan på asylbeslut är väldigt påfrestande och dåligt för den psykiska hälsan. Det försvårar etableringen i samhället för den som får uppehållstillstånd och förutsättningarna för ett fungerande återvändande för den som får ett avslag. Enligt en studie från Delmi är förkortade handläggningstider bland det allra viktigaste vi kan göra för att förbättra asylprocessen och asylsökandes hälsa. innebär våra förslag också stora besparingar på boendekostnader för asylsökande. Slutligen, fru talman, avstår vi i dagens votering eftersom vi ser vår budget som en helhet. Vi hänvisar till särskilda yttrande. 78 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna om att talmannen och våra gruppledare är överens om att talartiden ska begränsas till maximalt . 79 HANS (KD): förslag när det gäller detta utgiftsområde, migrationen, finns utförligt redovisade i vår partimotion. Vi har även ett särskilt yttrande i detta avsnitt. Migrationspolitiken måste ta hänsyn till vår förmåga att integrera. När detta inte sker får vi överfyllda förorter, parallellsamhällen, utanförskap och förläggningar med tusentals människor. Vi måste se sambandet mellan en invandring i alltför stora volymer och de mycket allvarliga samhällsproblem som vi brottas med.