prot · H609111 · 2019-08-29 00:00:00 — Den särskilda utredaren ska bland annat analysera vad som kan anses följa av , andra internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och regeringsformen i relation till konfessionella inslag i skola, förskola och fritidshem, oavsett om huvudmannen är offentlig eller enskild. Utredaren ska även föreslå definitioner av vad som avses med konfessionell respektive icke-konfessionell inriktning. Dessutom ska utredaren se över om det i samband med prövningen av enskilda som huvudmän för skolor, förskolor och fritidshem med en konfessionell inriktning – utöver befintliga krav – finns behov av att ställa upp särskilda krav. Sådana krav kan till exempel mer specifikt ta sikte på förutsättningarna att bedriva en verksamhet som förmedlar och förankrar respekt för den värdegrund som gäller för det svenska skolväsendet. , den sakpolitiska överenskommelse som slutits mellan Socialdemokraterna, de gröna, framgår att ett etableringsstopp ska införas för fristående grund- och gymnasieskolor med konfessionell inriktning. Regeringen beslutade därför att utvidga utredningens uppdrag genom ett tilläggsdirektiv (dir. 2019:25). Utredaren ska nu även lämna sådana författningsförslag som behövs för att ett etableringsstopp för fristående skolor med konfessionell inriktning ska kunna införas och analysera och redovisa vilka eventuella konsekvenser dessa författningsändringar kan få, bland annat i förhållande till grundlag, och internationella åtaganden samt för befintliga fristående skolor med konfessionell inriktning. De skolformer och verksamheter som är föremål för utredningen är de som ingår i skolväsendet för barn och unga. Förskolan omfattas inte av tilläggsdirektiven om stopp för nyetablering men är däremot del av utredningen enligt de ursprungliga direktiven. Utredningen har inte i uppdrag att utreda konfessionella inslag i vuxenutbildning eller på folkhögskolor. Utredningen har även i uppdrag att kartlägga hur fristående förskolor, skolor och fritidshem följer regelverket för konfessionella inslag. Detta kommer att ge regeringen en mer samlad bild av Statens skolinspektions tillsynsarbete på området. En viktig utgångspunkt är att all utbildning inom skolväsendet måste följa alla de bestämmelser som finns i skolförfattningarna. Det är inte förhandlingsbart. Utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig, och de olika skolformerna ska följa det som anges i skollag och respektive läroplan. Detta har ingenting med kollektiv bestraffning att göra. Det finns således ett pågående arbete som jag ser som väldigt viktigt för att få en bra lagstiftning så att en likvärdig utbildning av hög kvalitet säkerställs i alla skolor. 44 (KD): Jag tackar ministern för svaret. Mina frågor bottnar i den oro som många elever och föräldrar känner, och självklart även utbildningsanordnare i fristående konfessionella skolor, med anledning av den utredning som tillsattes om konfessionella inslag i skolväsendet. Hur kommer utredningen att påverka möjligheten att ge barnen och ungdomarna utbildning på en skola med den värdegrund som de själva och föräldrarna önskar? Tilläggsdirektivet , efter januariöverenskommelsen om att införa ett etableringsstopp för fristående grund- och gymnasieskolor med konfessionell inriktning, ökade denna oro. Låt mig inleda med att framhålla att anser det vara av stor vikt att skolväsendet är likvärdigt och av hög kvalitet, att det följer lagar och författningar och förmedlar de värderingar och fri- och rättigheter som det svenska samhället bygger på. Elever i den svenska skolan ska vara fria att forma sin egen uppfattning och framtid, som ministern har uttalat i någon artikel. Skollagen ger redan ett sådant uppdrag. Ingen skola i tillåts verka om den inte ger objektiv undervisning enligt skollagen. Ingen elev kan enligt skollagen tvingas att delta i konfessionella inslag, inte ens på en fristående skola med religiös huvudman. Sådana inslag ska endast erbjudas avskilt från undervisningen, exempelvis som morgonbön eller i anslutning till en måltidsrast. Flickor och pojkar ska inte separeras. Skolor som bryter mot detta kan stängas, och det har också skett i något fall. De nu befintliga konfessionella friskolorna har som regel ett mycket gott anseende hos föräldrar, elever och allmänhet. De är mångkulturella och tar emot elever av olika trosbekännelser. Det är många muslimska elever som går på en , till exempel. I många fall placeras elever som offentligt drivna skolor har misslyckats med på sådana skolor med goda resultat. Rent allmänt uppvisar de fristående skolorna med religiösa huvudmän ofta goda resultat i de nationella proven. Ur det perspektivet är det inte förvånande att många konfessionella friskolor, där såväl elever som föräldrar och lärare är fullt nöjda med undervisningen och där inte har fler anmärkningar än mot de flesta kommunala skolor, uppfattar utredningen som ett osakligt ifrågasättande från regeringspartiernas sida. Detta gäller inte minst med tanke på de internationella konventioner som har ställt sig bakom. Som exempel har vi artikel 9, där det står så här i första punkten, herr ålderspresident: ”Var och en har rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet; denna rätt innefattar frihet att byta religion eller tro och frihet att ensam eller i gemenskap med andra, offentligt eller enskilt, utöva sin religion eller tro genom gudstjänst, undervisning, sedvänjor och ritualer.” Det är ganska kraftiga skrivningar som har ställt sig bakom: Denna rätt innefattar friheten att utöva sin religion eller tro genom gudstjänst, undervisning, sedvänjor och ritualer. Det är därför det väcker sådan oro när regeringspartierna nu verkar vilja nagga det rådande systemet i kanten, och det är där oron för att utsättas för kollektiv bestraffning uppstår. Jag välkomnar därför klargörandet att åtminstone förskolor inte omfattas av det planerade etableringsstoppet. 45 Utbildningsminister (S): Jag tackar för frågan. Jag vill inleda med att be om ursäkt för min svaga röst; den beror på en sommarförkylning. Jag hoppas att det inte ska förhindra mig att besvara frågorna på ett bra sätt. Regeringens avtal med och Liberalerna, som har ingåtts av de fyra partier som bär upp januariavtalet, innehåller en bestämmelse som jag är väldigt glad över. Det är den bestämmelse som hänvisar till och som innebär att vi gemensamt har åtagit oss att se till att det blir ett etableringsstopp för religiösa fristående grund- och gymnasieskolor. Bakgrunden är förstås bland annat en övertygelse som finns hos flera av våra partier. I mitt eget parti, Socialdemokraterna, är vi väldigt bekymrade över den utveckling som innebär att elever går i skolor där religiös fostran lite sammanblandas med det som är undervisningens och skolans roll. Jag vet att den oron delas av väldigt många människor. Jag är för min del alldeles övertygad om att det är svårt för ett barn att göra skillnad mellan det läraren säger vid till exempel en morgonsamling och det läraren säger i undervisningen. Det vi nu är överens om är dock inte ett stopp för alla religiösa friskolor utan ett etableringsstopp för nya religiösa friskolor. Det stoppet kommer vi att genomföra . Det borde dock inte vara särskilt oroande för de fristående skolor som nu gör sig till talesperson för, eftersom vi ju inte kommer att föreslå något stopp för befintliga skolor. Hur kan det komma sig att den här frågan är så infekterad? Jag tror att ett skäl är att vi i har vant oss vid att vår skola är en skola där barn med olika bakgrunder möts. Barnen har olika religionsåskådningar och olika föräldrabakgrunder, och de är från olika områden. Vi tycker att det är positivt att skolan är en plats där åsikter bryts. Jag är också, precis som jag tror att är, övertygad om att det är en väldigt stark fördel att alla barn får söka sin egen väg här i livet och utveckla sin egen tro eller icke-tro. Jag vill inte hindra ett enda barn från att utveckla en religiös övertygelse, och jag vill inte medverka till att ett enda barn styrs alltför hårt eller pressas till att hitta sin religiösa övertygelse. Jag ser detta som en del av varje individs – varje barns – rätt att finna sin väg i livet. Den kompromiss vi har kommit fram till i januariavtalet ser jag väldigt positivt på. Det är en utmärkt reglering vi kommer att ta fram, och jag är övertygad om att den kommer att kunna vinna stöd. Jag är lika övertygad om att den kommer att vinna brett stöd ute i samhället. 46 (KD): Tack, ministern! Jag håller med om mycket av det ministern framför. Det är självklart att alla elever ska ha rätt att bilda sig en egen uppfattning och få en objektiv undervisning, och så säger också skollagen. Det som dock är bekymmersamt i den här frågan är att man både i interpellationssvaret och i utredningen nämner eventuella konsekvenser för befintliga fristående skolor med konfessionell inriktning. Det kan därför väckas en oro att sådana kan komma att förlora sina nuvarande möjligheter att bedriva undervisning. Jag uppfattar ministern som att så inte är fallet, och det vore väldigt värdefullt om det betonades. Jag skulle också vilja ställa frågan om etableringsstoppet kommer att innebära att exempelvis en nuvarande godkänd fristående förskola inte kommer att kunna utvidga sin verksamhet och i ett nästa steg börja bedriva grundskoleverksamhet och så vidare – efter vederbörliga ansökningsprocesser och efter att den har visat att den har förutsättningar att göra det. Omfattas även ett sådant fall av ett etableringsstopp? Den kanske viktigaste frågan är dock om ministern bedömer att utan att bryta mot EU-lagstiftningen och kan hindra föräldrar att välja utbildning till sina barn. Det gäller även barn som är så pass stora att de själva kan välja vilken skola de vill gå på utifrån filosofisk och religiös övertygelse. Kan sätta sig över om de mänskliga rättigheterna? Det är nog den springande punkten i den här diskussionen. Sedan vill jag betona att jag genom de kontakter jag har vet, vilket jag berörde hastigt, att det på många av de kristna friskolorna finns många muslimska elever. De har valt dessa skolor därför att de upplever att det där finns en förståelse för vad det innebär att vara troende. Man upplever att man respekteras på ett annat sätt än man kanske gör i en offentlig skola. Det bör få oss att reflektera över hur religiöst troende personer över huvud taget bemöts i det offentliga samhället. Är det så att vi har ett samhälle som diskriminerar människor med religiös uppfattning, och vad drar vi i så fall för slutsatser av det? Jag uppfattar inte att jag har fått ett fullödigt svar gällande om ministern bedömer att Skolinspektionen har tillräckliga resurser och befogenheter att exempelvis göra oanmälda inspektioner på skolor där man misstänker att flickor och pojkar separeras, att undervisning inte bedrivs på ett objektivt sätt och så vidare. Jag håller nämligen fullständigt med om att det är jätteviktigt att man kommer till rätta med sådant och att Skolinspektionen har de redskap som behövs för det. 47 Utbildningsminister (S): Jag vill för tydlighetens skull poängtera att jag i mitt förra inlägg utgick från den del av frågan som handlade om etableringsstopp för fristående skolor. Jag vill verkligen betona att det av utredningen mycket väl kan komma förändringar i reglerna med avseende på frågor som har med religionsutövning att göra när det gäller samtliga fristående och kommunala skolor. Jag bedömer att det är förändringar som bör välkomnas av alla huvudmän och som kommer att leda till en ökad klarhet och tydlighet. Jag kan dock inte föregripa utredningen och tala om vilka förändringar som kommer att föreslås, utan jag ser med intresse och nyfikenhet fram emot vilka förslag som kommer att komma. Jag utgår också ifrån att de förändringar som föreslås – i den mån de omvandlas till lagstiftning, förordningstext eller läroplansskrivningar – kommer att lojalt följas av de huvudmän som finns i svenskt skolväsen. I svensk skola är vi vana vid att huvudmännen gör som det står i läroplanen; det är inte förhandlingsbart och kommer inte att vara det efter den här utredningen heller. ställer en fråga om etableringsstoppet i relation till utvidgning av skolor mellan olika skolformer. Det är precis den typen av frågor vi får återkomma till när utredningen är färdig. Jag vill inte heller här föregripa utredningen, och jag vill faktiskt inte heller föregripa de intressanta och givande diskussioner vi kommer att ha inom ramen för januariavtalet för att se till att vi förverkligar denna viktiga del av avtalet. är också intresserad av . har en skrivning som är väldigt viktig för den här frågan, och min inställning – min absoluta ambition – är att ska använda sig av det friutrymme som finns i . gäller och spelar roll för hur vi fattar beslut här i , men även med den finns det ett friutrymme. Min juridiska bedömning – jag har ju ändå en bakgrund som jurist – är att vi har en möjlighet i att utnyttja det friutrymme som finns. Vi ska också vara medvetna om att är en dynamisk reglering som följer sin tid och där domstolens utslag speglar den samhällsutveckling och de trender som finns i vårt gemensamma . Sist men inte minst tar upp de vittnesbörd som hon fått om barn som känner sig illa behandlade i svensk skola på grund av religiös övertygelse. Jag vill slå fast att det inte ska förekomma att barn behandlas illa på grund av religiös övertygelse. Jag ser det som väldigt positivt att barn och ungdomar självständigt och med frihet utvecklar en religiös tro eller en egen övertygelse om att inte tro. Det ska respekteras i alla svenska skolor. Jag vill med tydlighet säga att i den svenska skolan ska alla barn vara välkomna oavsett religiös övertygelse och oavsett religiös bakgrund. 48 (KD): Jag vill ställa två korta frågor. Äventyrar den här utredningen förutsättningarna för de tiotusentals elever som går på någon av de sjuttiotalet nu verksamma religiösa friskolor som inte har fått någon kritik från Skolinspektionen? Det är en rak fråga. Den andra handlar om att ministern i en intervju – jag letade efter den men kunde inte hitta exakt var det var som den publicerades – uttryckte att det inte är givet att religiösa friskolor ska bedrivas med offentliga medel. Jag gissar att det kanske handlar om det där friutrymmet som i sitt förra inlägg antydde finns. Hur går det i så fall ihop med ? Är det inte en risk för diskriminering om man inte får bedriva skolverksamhet på lika villkor? 49 Utbildningsminister (S): Det är inte så konstigt att inte hittade den där artikeln. Det är nämligen en artikel som jag minns mycket väl från valrörelsen , och uttalandet gjorde jag i egenskap av socialdemokratisk företrädare i de här frågorna. Vi brukar inte använda interpellationsinstrumentet för att svara på frågor om rena partiutspel, så jag får koncentrera mig till att säga att det som jag har redogjort för i interpellationssvaret är vad som är på regeringens bord. Det som är på regeringens bord är de skrivningar som finns i januariavtalet, och de innebär att vi går vidare med den utredning som finns och som tittar på hur vi ska ha det med religiösa friskolor och regelverket där. Man utreder också ett etableringsstopp i enlighet med januariavtalet. Sedan frågar om jag kan garantera att inget barn påverkas av de förändringar som utredningen måhända kommer med. Det är alldeles omöjligt för mig, för utredningen kommer att lämna förslag, och de förslagen hoppas jag ska leda till förändringar av läroplanen. Jag vill ju att läroplanen ska påverka undervisning och utbildning i svenskt skolväsen. Min ambition och övertygelse är att vi tillsammans – , , de gröna och Socialdemokraterna – inom ramen för januariavtalet kommer att finna bra och kloka vägar som säkerställer att barn och elever i får en god utbildning och en god undervisning. Det är det som är min ambition. Mer än så tror jag inte att jag kan svara på den precisa fråga som ställde. Med det får jag tacka så mycket för interpellationen! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2018/19:297 om färre skolinspektioner 50 Utbildningsminister (S): har frågat mig om regeringen kommer att säkerställa att alla skolor i kvalitetsgranskas under ett visst tidsintervall och vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att inte bara akuta ärenden ska prioriteras. Skolinspektionens uppgift är att genom tillsyn och kvalitetsgranskning bidra till att verka för att barn och elever får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Myndigheten måste kunna bedriva sitt arbete effektivt och i överensstämmelse med målen för verksamheten. Exakt hur Skolinspektionen väljer att organisera sig och sitt arbete måste vara upp till myndigheten att besluta om. Skolinspektionen nådde cirka hälften av skolenheter genom sina beslut om tillsyn och kvalitetsgranskning och fattade fler beslut . har Skolinspektionen även utökat arbetet med sina mest skarpa ingripanden, såsom statliga åtgärder för rättelse mot kommunala huvudmän, vilket närmast motsvarar återkallelse av godkännande för fristående huvudmän. I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna anges att möjligheten för Skolinspektionen att stänga skolor med allvarliga brister, såväl kommunala som fristående, ska öka. En utredning ska tillsättas för att ta fram förslag till en sådan reglering. Skolinspektionen bedriver ett systematiskt arbete för att utveckla sin verksamhet. har myndigheten fått mer erfarenhet och identifierat nya sätt att göra sin inspektion mer ändamålsenlig. har Skolinspektionen till exempel infört en ny mer situationsanpassad inspektionsform. Det innebär bland annat att den regelbundna tillsynen i högre grad riktas mot skolor där risken är hög att det finns allvarliga brister. Vidare riktas regelbunden kvalitetsgranskning mot skolor där risken för formella brister är mindre men där det finns en potential att höja kvaliteten och ge en bredare och mer nyanserad återkoppling än vad som är möjligt i tillsyn. Skolinspektionen har även utökat omfattningen av så kallad riktad tillsyn i syfte att snabbt kunna agera utifrån signaler om allvarliga brister i verksamheten. Jag anser att Skolinspektionens verksamhet fyller en viktig funktion, och det är väsentligt att myndigheten får goda förutsättningar för sin inspektion. Jag har fortsatt förtroende för de prioriteringar som myndigheten gör. Det behövs olika insatser för att höja kvaliteten och därigenom den statliga närvaron. 51 (L): Tack, utbildningsministern, för svaret på interpellationen! Liberalerna har uppmärksammat frågan om Skolinspektionen, för vi har varit kritiska till effekterna av kommunaliseringen av svensk skola som Socialdemokraterna genomförde. Den innebär att resultaten och kvaliteten skiljer sig åt men också vilken ambitionsnivå olika kommunpolitiker eller för den delen friskolestyrelser har när det gäller skolverksamheten runt om i landet. Därför blir det väldigt viktigt hur likvärdighetsarbetet fungerar i landet. Den viktigaste aktören, menar vi, på den statliga nivån är just som vi, som senare blev Liberalerna, inrättade i dess nuvarande form för exakt . Att vi ställer de här frågorna beror naturligtvis på att kom med en rapport där man kritiserade delar av Skolinspektionens granskningar, till exempel att man avslutar vissa ärenden genom så kallade skrivbordsbeslut och inte följer upp och verkligen säkerställer att huvudmannen, kommunen, har vidtagit åtgärder när det gäller otrygghet eller elevers rätt till stöd i undervisningen. Regeringen svarar naturligtvis också på kritik som kommer att behandla , herr ålderspresident. Det som vi också noterar är att det inte bara är vi liberaler som uppmärksammar detta utan också Skolinspektionen. Jag är medveten om att myndigheter själva får organisera sig och prioritera, men Skolinspektionen säger i sitt underlag till regeringen att om man inte till exempel får mer resurser eller ett förändrat uppdrag i instruktionen eller i den myndighetsdialog som generaldirektörer brukar ha med statsrådet kan det innebära att man halverar antalet skolinspektioner. Det är det som är kärnan, herr ålderspresident, i min interpellation. Vi kan inte tillåta den utvecklingen. Jag hör statsrådets svar om att de, som en del av den sakpolitiska överenskommelsen, kommer att få ytterligare ett uppdrag. De ska stänga skolor med allvarliga brister. Man utökar alltså Skolinspektionens egentliga uppdrag utifrån hur det ser ut . Men det kräver ytterligare förmåga och kapacitet hos Skolinspektionen. Det är bekymmersamt att regeringen i svaret bara hänvisar till att Skolinspektionen förfogar över de resurser de har och att de får prioritera som de vill. Men som statsrådet också lyfter fram i svaret får effekten av omläggningen, det vill säga att man inför så kallade situationsanpassade inspektionsformer, konsekvenser i den meningen att den statliga närvaron de facto minskar ute på landets skolor. Det oroar mig. 52 Utbildningsminister (S): Jag får återigen be om ursäkt för min svaga röst och för att jag möjligen håller mina svar lite korta för att spara den. och jag är överens om Skolinspektionens viktiga roll i svenskt skolväsen. Vi är också överens om att Skolinspektionen ska ha möjlighet att utveckla sin inspektionsverksamhet utifrån myndighetens djupa expertis och sin nu ganska långa erfarenhet. Det skulle vi från riksdags- och regeringshåll knappast vara kapabla att göra. Jag vet genom dialog med Skolinspektionen att man har gjort ett mycket gediget arbete. Man har använt statistiska verktyg, man har gått igenom den internationella forskningslitteraturen och man har besökt inspektionsmyndigheter i andra länder. Man har verkligen gjort om sin inspektionsverksamhet på ett sådant sätt att den har blivit mer ändamålsenlig. Jag har det största förtroendet för Skolinspektionens förmåga att göra detta. Precis som anser och inser jag att Skolinspektionen har en viktig funktion i svensk skola. Jag håller också med om att det är viktigt att Skolinspektionen har goda förutsättningar för sin verksamhet. Då kommer vi in på frågan om resurser. Varje myndighet lämnar in ett äskande om vilka anslag man behöver för att kunna utveckla sin verksamhet. Varje myndighet har också en pågående dialog med regeringen om hur man vill att verksamheten ska kunna förbättras, också genom förändrade uppdrag eller förändrade skrivningar i regleringsbrev och liknande. Till syvende och sist är det regeringen som bestämmer över de här sakerna. Det gäller i alla fall regleringsbreven. Men det finns en ständig dialog. Resurserna kommer genom den stora budgeten. Skulle det finnas behov av att förstärka resurserna till Skolinspektionen är det något vi får återkomma till. Det är dessutom en fråga som genom januariavtalet kommer att ha stora möjligheter att ha inflytande över. Jag ser fram emot att med och Liberalernas aktiva medverkan fortsätta fullfölja januariavtalet också på den här punkten. 53 (L): Det som jag inte tog upp i mitt första inlägg var min besvikelse över regeringens svar på kritik. Visserligen instämde man i synpunkterna, men på regeringssammanträdet beslutade man tyvärr att inte vidta några ytterligare åtgärder. Det betyder att regeringen avslutar kommentaren av granskning, som innebär en tuff kritik av Skolinspektionen. När Skolinspektionen talar om för stad, för Praktiska Gymnasiet eller för vuxenutbildningen XX i en viss kommun att det finns brister kommer man numera inte tillbaka, vilket man har gjort, och säkerställer att kvaliteten är bra och att vidtagna åtgärder är bra innan man avslutar ett ärende. Det är en brist hos Skolinspektionen. Det underminerar hela syftet med den statliga skolinspektionen. Vi som har följt den här viktiga verksamheten , både på nivå och från , vet att man tvingas prioritera. Vi vet till exempel att förskolan och vuxenutbildningen inte granskas i lika stor utsträckning som och gymnasieskolan. Jag har förståelse för att Skolinspektionen gör den prioriteringen.