prot · H60997 · 2019-05-29 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2018/19:264 Interpellation 2018/19:264 Attraktivare tomträtter av (KD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemang. § 3 Anmälan om granskningsrapport vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till utrikesutskottet: RiR 2019:17 Sidas humanitära bistånd och långsiktiga utvecklingssamarbete – förutsättningar för samverkan § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2018/19:127 till försvarsutskottet 2018/19:131, 133 och 134 till socialförsäkringsutskottet 2018/19:3106–3110 till socialförsäkringsutskottet § 5 Svar på interpellation 2018/19:238 om de osynliggjorda utlandsfödda kvinnorna 1 Arbetsmarknadsminister (S): Amineh Kakabaveh har frågat mig vilka insatser jag avser att göra för att bryta kvinnors sociala isolering i socioekonomiskt utsatta förorter och om regeringen avser att satsa på forskning om invandrade kvinnors livsvillkor och deras ställning på arbetsmarknaden och i samhället. Amineh Kakabaveh har även frågat om regeringen avser att genomföra några utbildningsinsatser, så att kvinnor med lägre utbildning eller inte någon skolgång alls i hemlandet, i arbetslöshet eller social isolering kan få CSN-bidrag för att lära sig svenska eller omfattas av andra arbetsmarknadsåtgärder anpassade till deras situation. Amineh Kakabaveh har också frågat vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att utlandsfödda kvinnor i utsatta förorter ska få chans till arbetsmarknadens olika insatser nu när arbetsförmedlingarna försvinner och det finns risk att denna målgrupp kommer att bli ännu mer isolerad i sina områden. Amineh Kakabaveh har också frågat vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att utlandsfödda kvinnor i utsatta förorter ska få chans till arbetsmarknadens olika insatser nu när arbetsförmedlingarna drabbas av omfattande nedskärningar. Slutligen har Amineh Kakabaveh frågat vad regeringen planerar för åtgärder för att denna målgrupp snabbare ska komma in på arbetsmarknaden och inte bli ännu mer isolerad. Svensk arbetsmarknad är stark, och efterfrågan på arbetskraft är god. är det över 350 000 fler som har ett jobb. Två tredjedelar av sysselsättningsökningen har tillkommit bland utrikes födda, varav cirka 105 000 är kvinnor och cirka 130 000 är män. Även nyanlända kvinnor kommer snabbare i arbete, vilket är positivt. Men stora utmaningar återstår, inte minst vad gäller utrikes födda kvinnors etablering på arbetsmarknaden. Att många fler utrikes födda kvinnor kommer i sysselsättning och får en egenförsörjning är en högt prioriterad fråga. Regeringen anser att både kvinnor och män från samhällets sida ska mötas av samma förväntningar och ges rätt förutsättningar för att försörja sig själva och stå på egna ben genom inträde på arbetsmarknaden. framhåller därför att det behövs ett tydligt jämställdhetsperspektiv i alla etableringsåtgärder. Nyanlända ska snabbare in på arbetsmarknaden, och ett intensivår ska införas. Kunskaperna om hedersrelaterat våld ska öka, och hedersbrotten ska stoppas. Det finns en rad pågående forskningsinitiativ som rör situationen för utrikes födda kvinnor i . IFAU har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att följa utvecklingen av det samlade socialförsäkringssystemet avseende olika grupper av utrikes födda. Europeiska socialfonden finansierar forskningsprojekt som handlar om utrikes födda kvinnor, exempelvis projektet etablering 2018–2021 med en budget på . Ett nytt regelverk för nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet trädde i kraft . Det nya regelverket stärker Arbetsförmedlingens möjligheter att ge rätt insatser utifrån individens behov, som kraven på individen tydliggörs. I samband med det nya regelverket infördes också en utbildningsplikt för nyanlända. Utbildningsplikten innebär att en nyanländ som har kort utbildning, och som därför inte bedöms kunna komma i arbete i etableringsprogrammet, i huvudsak ska ägna sig åt utbildning. Den som inte söker en anvisad utbildning, avvisar en utbildning eller inte deltar i sådan utbildning kommer att kunna varnas eller stängas av från etableringsersättning. finns också möjlighet att med bibehållet aktivitetsstöd studera motsvarande sammanlagt längst heltidsstudier på grundläggande och gymnasial nivå för arbetslösa som är inskrivna i jobb- och utvecklingsgarantin. Det finns även möjligheter till vuxenutbildning i svenska för invandrare eller motsvarande utbildning vid folkhögskola eller utbildning inom skolväsendet på grundläggande eller gymnasial nivå för den som är långtidsinskriven invandrare. Under förra mandatperioden infördes även ett studiestartsstöd. Studiestartsstödet syftar till att öka rekryteringen till studier bland vissa arbetslösa med kort utbildning eller stort utbildningsbehov för att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. har cirka 6 900 personer fått stödet, varav är kvinnor och är män. fördelar särskilda medel till och motiverande studieförbundsinsatser som riktas till utrikes födda kvinnor. Insatsen ska stärka deltagarnas självförtroende, erbjuda möjligheter att komplettera baskunskaper och genom vägledande samtal visa på möjliga vägar till studier inom till exempel folkbildning, vuxenutbildning och yrkesutbildning. Anvisningarna till arbetsmarknadsutbildning är ojämnt fördelade mellan kvinnor och män. Arbetsförmedlingen har haft i uppdrag att arbeta med jämställdhetsintegrering med målet att kvinnor och män ska ha tillgång till arbetsmarknadspolitiska stöd på lika villkor. När det gäller arbetsmarknadsutbildningen behöver detta arbete fortsätta att utvecklas. Även utbildningssystemet måste ha förmåga att möta kvinnor och män med omfattande utbildningsbehov och rusta dem med de kunskaper som efterfrågas på arbetsmarknaden. För att stärka människors jobbchanser och förbättra matchningen på arbetsmarknaden har regeringen inlett ett nytt kunskapslyft med en satsning på vuxenutbildning, folkbildning och högskola. Möjligheten till en subventionerad anställning kan utgöra en viktig väg till jobb för grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden. Extratjänsterna kan vara en väg in på arbetsmarknaden för nyanlända och långtidsarbetslösa, särskilt för utrikes födda kvinnor. Alla kommuner är skyldiga att erbjuda nyanlända och deras anhöriga samhällsorientering med information om vilka rättigheter, skyldigheter och möjligheter alla boende i har. Det är en viktig insats för att på de nyanländas modersmål eller med hjälp av tolk diskutera vilka normer och värderingar som gäller i med fokus på bland annat jämställdhet. I vårändringsbudgeten presenterades också en satsning på under innevarande år för arbetsmarknadspolitiska insatser. Satsningen förväntas leda till att fler personer, till exempel utrikes födda kvinnor, får del av insatser som leder till jobb. Vidare föreslås i vårändringsbudgeten att avsätts för att stärka arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck, att avsätts för insatser mot bland annat diskriminering och rasism, att anslaget till ökas med samt att anslaget till Delegationen mot segregation ökas med . 2 AMINEH KAKABAVEH (V): Tack, statsrådet, för det omfattande svaret och för redogörelsen! Större delen av svaret handlar om allmänna åtgärder på arbetsmarknaden för ökad sysselsättning, vilket är viktigt då fler satsningar behöver göras. Ministern talar vidare om kvinnor och om åtgärder i allmänhet och om kvinnors möjligheter på arbetsmarknaden. Mycket i ministerns svar handlar om nyanlända. Det är väldigt viktigt både med studiestöd och med nyanländas etablering. Men mina frågor i min interpellation handlar faktiskt om de kvinnor som är födda här i , som har bott här länge, är isolerade, lever under patriarkala regelverk utanför samhället och i en hederskultur. De står också utanför vårt trygghetssystem. Enligt statistik från Arbetsförmedlingen har skillnaderna mellan kvinnor och män ökat när det gäller andelen arbetssökande som är i arbete eller studier efter avslutad etablering sedan förra mätningen gjordes . Det är ytterst tveksamt om dessa satsningar som ministern beskriver, även om de är bra och viktiga, kommer att vara tillräckliga för att vända utvecklingen så att gapet mellan mäns och kvinnors etablering sluts. I en jämförelse mellan kvinnor och män märks att denna starka utveckling inkluderat båda könen. Dock märks en betydligt starkare ökning bland männen, med en högsta nivå uppmätt på medan den för kvinnorna var . Studier visar att kvinnor inte bemöts utifrån sina verkliga behov utan utifrån stereotypa föreställningar och fördomar, bland annat om att kvinnor passar bättre till hemarbete än på arbetsmarknaden. Jag möter många kvinnor i förorterna som får arbeta med att koka kaffe och baka bullar, vilket tyvärr varken leder till arbete eller framtida trygghet. Detta fortsätter år in och år ut. Jag möter många kvinnor som har bott här i landet i 15–och fortfarande söker arbete. De behöver både ett starkt stöd i utbildningssystemet och ett arbete utanför förorten. Då kan de känna sig trygga, få möjlighet att lära sig svenska och ta del av våra arbetsmarknadsåtgärder. Många av dessa kvinnor står utanför vår arbetsmarknad, men tyvärr berör ministern inte denna osynliggjorda grupp särskilt mycket i sitt svar. Det är sant att det går någorlunda bra för dem som kommit hit . Det är en yngre generation som har utbildning, och jag möter dem som kommer in snabbare på arbetsmarknaden. 3 Arbetsmarknadsminister (S): Det är viktiga frågor som Amineh Kakabaveh lyfter upp i interpellationen och debatten. Det var många frågor i interpellationen, och jag förstår det. Det är komplext att lösa denna situation, och det behövs insatser på många olika områden. Därför är det rimligt att angreppssättet blir ganska brett. Låt mig säga något specifikt om det Amineh Kakabaveh tar upp om kvinnor som kommit till och bott här länge men ännu inte är en del av den svenska arbetsmarknaden eller det svenska samhället och som har svag förankring i det omgivande samhället och ännu inte försörjer sig på eget arbete. Det är ett mycket allvarligt problem. Givetvis krävs det flera olika insatser, men en av de viktigaste är en aktiv arbetsmarknadspolitik. är det här personer som saknar nätverk och möjlighet att genom egna kontakter visa upp sin kompetens och vad de klarar. Då behövs en aktiv arbetsmarknadspolitik. Därför är det viktigt att kunna fortsätta satsa resurser på den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Men just nu har vi ett besvärligt läge. Även om regeringen har tillfört resurser i vårändringsbudgeten, som jag hoppas att kommer att ställa sig bakom, har vi inte haft möjlighet att tillföra lika mycket resurser som skars bort i den budget som , röstade igenom . Detta betyder att Arbetsförmedlingen måste säga nej till många personer som skulle behöva insatser. Det oroar mig mycket, för i den gruppen som har ett svagt svenskt nätverk och kanske har många i bekantskapskretsen som inte heller arbetar eller har blivit en del av det svenska samhället är man väldigt beroende av en aktiv arbetsmarknadspolitik. En av de viktigaste frågorna inför höstens budget kommer därför att vara att prioritera nya resurser till arbetsmarknadspolitiken. Det kan handla om utbildningar, yrkessvenska, extratjänster och insatser för stöd och matchning. Det är viktigt att denna typ av stöd finns för dessa kvinnor. Amineh Kakabaveh har rätt i att det finns stereotypa föreställningar. Detta undersöktes för i en statlig utredning, och det visade sig att även på Arbetsförmedlingen förekommer ibland vad man kan kalla en välmenande diskriminering. Man ställer inte samma krav eller har samma förväntningar på män och kvinnor, särskilt utrikesfödda kvinnor. Detta är allvarligt, och en av de saker vi styr Arbetsförmedlingen mot är att ha en jämställdhetsintegrering och att vara uppmärksamma. Myndigheten tar detta på stort allvar eftersom man själv riskerar att bidra till diskriminering, även om den är oavsiktlig, och att inte ge kvinnor tillräckliga förutsättningar. Det finns mycket att säga, men låt mig säga något om nyanländas etablering. Här har vi sett en tydlig förbättring för både män och kvinnor. För inte så länge sedan gjordes det en jämförelse av hur snabbt det går för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden i de olika nordiska länderna. Den visade bland annat att har varit bättre än på detta. Något som dock är glädjande från mitt perspektiv är att har haft en markant förbättring, vilket de andra nordiska länderna inte har haft. Även om jag delar uppfattningen att mycket återstår att göra betyder detta ändå att en del av de insatser vi har gjort i politiken har gett effekt och varit rätt väg. 4 AMINEH KAKABAVEH (V): Jag tackar statsrådet. Givetvis är det annorlunda, för man ställer andra krav . Den generation som kommer är också mer utbildad och har lite bättre möjligheter. Vi har dock fortfarande ett problem. togs Calmfors rapport upp på nyheterna, och den visar att inte är bättre än de andra nordiska länderna när det gäller integration och invandrade kvinnors situation på arbetsmarknaden. Ministern tog upp satsningarna. Mycket pengar skulle gå till folkbildning, och det skulle ges särskilda medel för att söka upp och motivera utrikes födda kvinnor. Men dessa pengar försvann i och med höstens M-KD-budget. Studieförbunden fick 30 miljoner och ytterligare 10 miljoner i vårbudgeten 2018. Planen var att verksamheten skulle få 50 miljoner 2019 respektive 2020, men i höstbudgeten låg anslaget oförändrat kvar på 30 miljoner. I praktiken fick alltså studieförbunden 10 miljoner mindre i anslag 2019 än 2018, och den utlovade förstärkningen uteblev helt. Vad tycker ministern om detta? Ska studieförbunden inte tillföras de medel de utlovats? Dessutom: Hur ska regeringen försäkra sig om att både män och kvinnor får rätt insatser utifrån sina behov och inte utifrån förutfattade meningar? Arbetsförmedlingen har meddelat att extratjänsterna, som är den enda subventionerade anställningsform som fördelats hyfsat jämlikt mellan män och kvinnor, stoppas till följd av budgetändringarna. Har ministern några nya besked i denna fråga? Hur ska regeringen se till att denna nedskärning inte drabbar kvinnor och då särskilt invandrade kvinnor? Många frågor återstår på grund av budgetändringar till följd av M-KD-budgeten. De som drabbas hårdast av detta är de som står längst från arbetsmarknaden, inte minst invandrade kvinnor som har bott här länge men som står utanför arbete, studier och det svenska språket. Oavsett om regeringen är socialdemokratisk eller moderat drabbar dagens politik invandrade kvinnor hårt. De får koka kaffe och baka bröd hemma och i sina föreningar. Att de får lite föreningsbidrag för att komma hemifrån räcker inte. De behöver något annat, och det måste komma nu innan det blir värre. 5 Arbetsmarknadsminister (S): Låt mig först säga något om den nordiska jämförelsen. Det har gjorts två olika jämförande studier. Jag tycker att det är bra om man gör den typen av studier, för det finns mycket att lära. Det har visat sig att våra grannländer i är bättre än vi på att snabbare få in nyanlända i arbete. Det har också visat sig att inget land har gjort så stora förbättringar av resultaten som . Detta är glädjande, för det betyder att politiken spelar roll. Något som också är glädjande är att vi är det enda land i där framför allt kvinnornas etablering fortsätter att förbättras även i . Medan andra länder når en platå och så stannar det där lyckas vi förbättra resultaten även för dem som har varit länge i men som ännu inte har kommit in på arbetsmarknaden. Även om de utmaningar som kvarstår är stora vill jag peka på att när den tidigare regeringen under den förra mandatperioden hade möjlighet att styra och leda arbetet utifrån våra prioriteringar och budgetar hade vi tydliga förbättringar för precis dessa grupper. Detta arbete behöver fortsätta. har vi en budget som andra partier står bakom. Vi har kunnat göra förändringar i den, men det är trots allt begränsat vad man kan göra i en vårändringsbudget. Vi återkommer med full budget . Uppsökande verksamhet är oerhört viktigt, inte minst för den grupp som Amineh Kakabaveh pratar om. Det är ofta personer som inte är inskrivna på Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen kan ju inte gärna jobba med dem som inte är inskrivna, utan det behöver finnas en uppsökande verksamhet. Där är studieförbunden och den ideella sektorn viktiga aktörer i att kunna söka upp och motivera, och detta är en verksamhet som jag vill se fortsätta växa. Den spelar stor roll särskilt för den grupp bestående av personer som har varit här länge och som ofta inte är inskrivna på Arbetsförmedlingen. Nyanlända skrivs ju in mer eller mindre automatiskt. Som jag sa i mitt tidigare inlägg prioriterar Arbetsförmedlingen att jobba med de egna systemen och attityderna för att komma undan att man omedvetet behandlar män och kvinnor olika. Jag har ingen illusion om att man helt har lyckats med det, men jag vet att man prioriterar frågan högt inom myndigheten och kommer att fortsätta att kontrollera det. När det gäller att uppnå jämställdhet och att män och kvinnor ska behandlas och bemötas lika och mötas av liknande förväntningar och få förutsättningar utifrån sina behov är statistik kvinnans bästa vän. Man ska alltid följa upp, ha statistik och mäta så att man ser vilka förändringar och effekter olika typer av arbetsmarknadspolitiska åtgärder ger. Det är precis som Amineh Kakabaveh säger, att extratjänster är den enda arbetsmarknadspolitiska åtgärd som har kvinnor och män. Lokala jobbspår har också kvinnor och män. Detta är exempel på insatser som vi vet har en jämställd fördelning mellan män och kvinnor, medan till exempel nystartsjobben har stor tonvikt på männen. Det här är viktigt och bör också styra prioriteringarna framåt. 6 AMINEH KAKABAVEH (V): Tack, statsrådet ! Jag ska börja där ministern slutade. Extratjänsterna har stoppats tillfälligt av budgetnedskärningarna. Vad kommer att ske härnäst? Det drabbar kvinnorna mest. Kommer man att garantera att målgruppen inte drabbas? Det handlar om de 10 miljonerna, som skulle främja utlandsfödda kvinnor och som ministern nämnde i sitt svar. Hur ska regeringen säkerställa och följa upp att utrikesfödda kvinnor verkligen prioriteras? Om pengarna inte är öronmärkta, hur ska vi garantera att de 10 miljonerna gagnar kvinnorna? Detta är också en fråga i och med att Arbetsförmedlingen försvinner och budgetändringarna stoppar en hel del viktiga saker eller kommer att göra det. Det handlar också om forskning, som jag tycker är viktigt. Vi är väldigt försiktiga när det gäller forskning. Jag tror att det var 20–man senast forskade om arbetsmarknaden. Då var det mest finska kvinnor och kvinnor som kom från till exempel eller det . Det finns inte så mycket forskning om utlandsfödda kvinnor som har kommit . Statistik är viktigt, för det utvecklar landet och ger oss perspektiv på hur förbättringar ska ske. Jag hoppas att regeringen kommer att göra satsningar på forskning och andra viktiga åtgärder. vill jag också säga att det är viktigt att satsa när det gäller hedersproblematik. Man gör detta, men problemet är att det bara är i projektform. Kommunernas satsningar när det gäller integration och dessa frågor är inte långvariga utan tillfälliga. 7 Arbetsmarknadsminister (S): Först, om resurserna till arbetsmarknadspolitiken, vill jag säga att man inte ska ha några illusioner. Om man skär bort 2,7 miljarder från arbetsmarknadspolitiken, så som skedde med det riksdagsbeslut som M, KD och SD röstade igenom , får det effekter. Dessa effekter, när man skär i arbetsmarknadspolitiken, drabbar dem som behöver arbetsmarknadspolitiken mest. Det ligger lite grann i sakens natur. Jag tror alltså inte att man ska ha några illusioner om att det blir effekter. Detta har föranlett att Arbetsförmedlingen har fått dra i nödbromsen för att besluta om nya insatser, trots att det är många som är i extratjänster. Extratjänsterna kommer att fortsätta, men man måste ha nya resurser för att kunna bevilja nya stöd. Det kommer en del nya resurser , genom omfördelningar inom anslag. Genom omfördelningar i vårändringsbudgeten kommer Arbetsförmedlingen, om så beslutar, att tillföras ungefär 640 nya miljoner som kan användas inom arbetsmarknadspolitiken. Det blir naturligtvis upp till myndigheten att göra dessa bedömningar, men extratjänster är självfallet en av de insatser som kan komma i fråga för dessa resurser. Även lokala jobbspår, stöd och matchning kan vara viktiga insatser. Jag vill också säga att Arbetsförmedlingen inte försvinner. Arbetsförmedlingen kommer att vara kvar och fortsätta att vara en stor och viktig statlig myndighet, men det kommer att ske förändringar. Vi ska säkerställa att detta sker på ett sådant sätt att de som behöver arbetsmarknadspolitiken mest – Amineh Kakabaveh lyfte upp en av dessa grupper – inte drabbas hårdast av förändringarna. Detta ser jag som en viktig prioritering. Sedan är det en oerhört viktig diskussion hur vi ska fortsätta att förstärka, permanenta och systematisera arbetet mot hedersförtryck och hedersvåld, som begränsar många kvinnor . Detta bär lite utanför, men jag hänvisar vidare till min kollega , som säkert gärna kommer hit och diskuterar denna fråga ytterligare. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2018/19:230 om stärkande av äganderätten i 8 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig hur jag ser på att höja expropriationsersättningen till dem som behöver flytta vid större industri- och infrastrukturprojekt i låg- och mellanprisområden i när det inte finns tillräckligt med hus att köpa på andrahandsmarknaden och nuvarande expropriationsersättning om marknadsvärdet plus inte räcker till att bygga nya hus, om jag avser att ta initiativ till en förändrad lagstiftning så som föreslås i departementspromemorian Ersättning vid expropriation av bostäder och hur länge frågan ska beredas i . Utgångspunkten i expropriationslagen är att den som drabbas av expropriation ska hållas skadeslös. När lagen skrevs förutsågs dock inte samhällsomvandlingar av de slag som sker med anledning av gruvdriften i och . Dessa samhällsomvandlingar har visat sig ha en betydande påverkan på bostadsmarknaden. En tillämpning av regelverket kan i en sådan situation medföra ersättningsnivåer som inte är tillräckligt höga för att tillgodose de boendes behov av nya bostäder. Mot denna bakgrund har reglerna om ersättning i expropriationslagen setts över. Syftet med utredningen har varit att säkerställa att enskilda inte råkar illa ut när en expropriation eller ett liknande tvångsförfogande tar sikte på deras boende. I den nämnda departementspromemorian föreslår utredaren som huvudförslag att det i expropriationslagen införs en allmän regel om ersättning för förhöjd boendekostnad till följd av expropriation, i den utsträckning det finns särskilda skäl för sådan ersättning med hänsyn till förhållandena på bostadsmarknaden i orten med omgivning. Regeln ska gälla småhusägare, bostadsrättshavare och bostadshyresgäster. Promemorian har skickats på remiss. En majoritet av remissinstanserna är positiva till utredarens huvudförslag, som bearbetas med beaktande av remissynpunkterna. Regeringen för en aktiv bostadspolitik. En viktig beståndsdel är att enskilda bör omfattas av ett starkt bostadssocialt skydd. Detta gäller inte minst vid expropriation. Det fortsatta arbetet med förslagen är därför prioriterat. 9 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Det är naturligtvis så att , som är en stark demokrati och rättsstat, måste ha ett väldigt viktigt skydd för äganderätten. Det är ett väldigt viktigt skydd för privata fastighetsägare när de blir utsatta för en sådan stor inskränkning i levernet som det innebär när en fastighet blir tvångsinlöst.