prot · H60951 · 2019-02-12 00:00:00 — 31 Utrikesminister (S): Det finns nog de som skulle säga att inte heller Nato har varit en så stabil partner i alla lägen och att man inte säkert kan veta. Budskapen har ibland varit lite blandade. Nato är inte svaret på alla våra säkerhetspolitiska utmaningar, långt ifrån. Jag tycker att det bästa vi kan göra är att se till att vi är flexibla i vårt samarbete, utifrån vårt läge och våra behov, och att samarbetet vilar på de tre delarna, alliansfrihet är inte att förakta. Jag menar att i ett läge som det vi har ändrar man inte sin säkerhetspolitiska doktrin. Man ska kunna lita på vår bedömning. Varje land måste självständigt fatta beslut om sin säkerhetspolitik; det ska det aldrig vara någon tvekan om. Varje regering har ansvar för säkerheten och ska fatta de rätta besluten. Men det är viktigt att tydligt signalera hur vi ser på säkerhetspolitiken, och har den mycket större bredd. När det gäller vad man bygger på finns en gammaldags syn. Vi har många fler säkerhetspolitiska hot, och det gäller att anpassa sig efter det. Detta behöver Försvarsberedningen också ta hänsyn till. Jag tror att det är samarbeten man kommer att förespråka i Försvarsberedningen, likaväl som att vi behöver ha en nationell försvarsförmåga. Vi menar att vi ska göra alla tre sakerna. Nato är inte svaret på alla frågor. Jag har sagt det förut: Om man bara har ett verktyg och det är en hammare börjar alla problem se ut som spikar. Om Nato är svaret på alla frågor undrar jag vad det är för utveckling man ser framför sig när det gäller säkerhetspolitiken. Jag tycker att det försämrade säkerhetsläge vi har sett i vårt närområde betyder att vi behöver använda hela bredden av utrikes- och säkerhetspolitik, alltifrån dialog och diplomati, förtroendeskapande och förebyggande till fördjupade säkerhets- och försvarspolitiska samarbeten och en trovärdig nationell försvarsförmåga. Hela den bredden behöver vi använda. Det är inte att förakta att vi också har ett samarbete i , som jag utgår från kommer att innebära att vi också har vänner som kommer till vår hjälp. Våra samarbeten handlar också i hög grad om detta. 32 HANS (M): Utrikesministern brukar återkommande använda metaforen om spiken och hammaren. Det enda vi kan uppmuntra utrikesministern till är väl att akta sig så att hon inte slår sig på tummen med hammaren. Det är alldeles riktigt att det finns en komplex säkerhetsutmaning och en komplex säkerhetsbild. Men det gör inte att man ska tänka bort den typ av organiserade samarbeten som ett Natomedlemskap skulle innebära. Låt mig, fru talman, få peka på den typ av centre of excellence som Nato nu har byggt upp i vårt närområde: i när det gäller cybersäkerhetsfrågor, i när det gäller strategisk kommunikation, det vill säga kampen mot desinformation och lögn, och i när det gäller energifrågor och energisäkerhet. Jag tycker att det är rätt smarta frågor. Jag tycker att det är bra områden som man har identifierat, som verkligen ingår i den säkerhetspolitiska miljön. Jag kan inte på något sätt se varför det skulle vara fel för att vara delaktig i detta. I själva verket är vi ju delaktiga. Vi sekonderar ju till flera av dessa center, åtminstone i och, tror jag, också i . Möjligtvis funderar vi nu också på . Det som är skillnaden – och detta lär vi få återkomma till – är hur man ser på den svenska säkerhetspolitiken. Ska den ytterst vila på ett fundament i form av hopp, önskan och vädjan – att man ska behöva be om hjälp om det verkligen behövs – eller ska den vila på fundamentet att veta? Det är detta som är den stora skillnaden. Därför beklagar jag att den här regeringen avhänder sig ett av de viktigaste verktygen för att säkra svensk säkerhet. 33 Utrikesminister (S): Tack, , för en bra debatt! Detta är ju viktiga frågor, och de förtjänar en grundlig och faktamässig diskussion. Jag har försökt tydliggöra tre grundbudskap. Det första är att den här regeringen inte gör några tvära kast i utrikes‑, försvars- eller säkerhetspolitiken. Allvaret i de utmaningar vi ser omkring oss i världen nu förutsätter förutsägbarhet och tydlighet. Det kräver ett brett samarbete och dialog, och det kräver stabilitet och trovärdighet i allt det vi gör. Det är ju inte bara att be. Våra samarbeten handlar inte om att be utan faktiskt om att planera tillsammans. Att påstå något annat är inte riktigt ärligt. Samarbete på bred front är helt avgörande för att möta de utmaningar som vi ställs inför. Det är därför vi har fördjupat vårt bilaterala samarbete med en rad länder, framför allt men också våra nordiska och baltiska grannländer, , , och . Dessutom har vi vårt arbete i multilaterala organisationer som . Det är också helt avgörande att vi nu deltar fullt ut i EU för att stärka den gemensamma försvars- och säkerhetspolitiken. Vi fördjupar vårt samarbete med Nato, men vi ställer oss inte under kärnvapenparaplyet, och vi behåller vår flexibilitet och vår möjlighet att avgöra vad som är bäst för oss. Vi är dessutom under det här året ordförande i , som väl vet. Slutligen agerar vi på det säkerhets- och försvarspolitiska området med stöd av en bred majoritet som står bakom den försvarspolitiska inriktningspropositionen. Både försvarsministern och jag brukar påpeka att vi har ett beslut om detta. Vi har en parlamentarisk förankring, och den ska vi leva upp till. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2018/19:14 om gårdsförsäljning 34 Socialminister (S): har frågat mig när jag och regeringen avser att möjliggöra gårdsförsäljning i , varför jag och regeringen, trots tillkännagivande från och två tidigare utredningar, återigen väljer att utreda frågan samt vilka ytterligare frågor som jag hoppas få besvarade genom ytterligare en utredning. Den svenska alkoholpolitiken vilar på en solidarisk grund. Det innebär att begränsningar i tillgänglighet till alkohol genom till exempel åldersgränser, begränsade öppettider, ansvarsfull servering på krogar och det svenska detaljhandelsmonopolet kan accepteras för att de skyddar både individer och samhället i stort mot alkoholens skadeverkningar. Den utredning som senast haft i uppdrag att analysera förutsättningarna för gårdsförsäljning i konstaterade att en EU-rättsligt legitim reglering av sådan försäljning kräver att även utländska tillverkare ges tillträde till den svenska marknaden liksom att försäljning inte bara kan tillåtas på landsbygden. Med andra ord handlar frågan om gårdsförsäljning inte bara om begränsad försäljning av alkoholdrycker tillverkade på svenska gårdar utan om en verksamhet som kan omfatta såväl landsbygd som storstad och såväl svenska som utländska aktörer. Utredningen lades till handlingarna genom regeringsbeslut . Det innebär att utredningen inte kan utgöra beredningsunderlag för ett framtida förslag. En bärande princip i alkoholpolitiken är att det inte ska finnas några ekonomiska intressen i detaljhandelsled som kan bidra till ökad försäljning och därmed ökad alkoholkonsumtion. Det är denna princip som det svenska detaljhandelsmonopolet vilar på. har också erkänt denna princip, den så kallade desintresseringsprincipen, och dess betydelse för att värna de folkhälsointressen som ligger till grund för detaljhandelsmonopolet. Regeringen driver en aktiv näringspolitik och har också etablerat en landsbygdspolitik och arbetar aktivt med att förbättra för företagen på landsbygden. Regeringen arbetar också aktivt med att genomföra livsmedelsstrategins mål att främja och öka svensk livsmedelsproduktion, däribland produktion av drycker. Jag är övertygad om att en positiv utveckling av landsbygd och företagande kan gå hand i hand med en folkhälsobaserad alkoholpolitik. Eftersom de EU-rättsliga grundförutsättningarna för gårdsförsäljning inte har ändrats är det ytterst angeläget att i största möjliga mån säkerställa att en ny utredning bland annat specificerar vad som avses med gårdsförsäljning och ger ökad kunskap om de EU-rättsliga förutsättningarna och om de nationella alkoholpolitiska konsekvenserna och även de näringspolitiska effekterna av införandet av gårdsförsäljning av alkohol. Den nya utredningen bör därför få bredare ramar än vad som gavs utredningen om vissa alkoholfrågor. Regeringen avser att tillsätta en utredning . 35 (M): Tack, ministern, för svaret! Den här frågan har utretts två gånger. Den är utredd och klar, och man har också visat tydligt att det går att införa gårdsförsäljning i i kombination med att behålla Systembolaget. Dessutom har , medan vi i har suttit och utrett detta, infört gårdsförsäljning och därmed gått ett steg vidare, fastän de kan behålla sitt systembolag . Det som går att göra i hade självklart också varit möjligt att genomföra i . Frågan är utredd, och det finns en bred majoritet i riksdag för att införa gårdsförsäljning och därmed kunna skapa nya jobb på landsbygden, skapa fler jobb inom besöksnäringen och ta vara på hela landets möjligheter. Det som behövs är alltså inga nya utredningar. Det behövs beslut, och det behövs verkstad för att komma igång. Men vad gör då den svaga vänsterregeringen? Man aviserar att man ska utreda detta och tillsätta en utredning ! Varför ska man vänta med detta? Vad är skälet till att regeringen väntar med sin utredning? Vi har utrett detta två gånger och har kunnat konstatera att det är möjligt. Ändå väntar man med att göra den kompletterande utredning som regeringen bedömer behövs för att man ska kunna komma vidare. Det känns som om detta är ett sätt från regeringen och dess stödpartier att bara förhala frågan och inte ta tag i de verkliga problemen och verkligen lösa dem. Det är uppenbart i både svaret och regeringens agerande att man inte har tänkt införa gårdsförsäljning i . Man har i stället bestämt sig för att försöka förhala och fördröja frågan så att inget händer under denna regering heller. Vad är regeringens vilja och ambition i denna fråga? Vill vi ha gårdsförsäljning i löser inte nya utredningar det utan bara en ny regering som faktiskt vill ha gårdsförsäljning. Ministern tar i stället upp ett antal andra satsningar på landsbygden. Låt mig räkna upp några satsningar som landsbygden absolut inte har beställt. Utöver att bönderna inte har fått sina EU-pengar har vi nya bensin- och dieselskatter, nya planerade lastbilsskatter, nya flygskatter, förhalad gårdsförsäljning, fler reservat, försämrad äganderätt och fler vargar. Dessutom ska höghastighetståg byggas mellan de stora städerna i , vilket minskar möjligheten för mindre orter att få sina järnvägar och vägar utbyggda. Det här är inga satsningar på landsbygden; det är satsningar på storstäderna. Regeringen har väl inte tänkt lösa problemen på landsbygden. Man ser landsbygden som ett ställe dit folk kan åka och vila upp sig, som statsministern har uttryckt det på sina presskonferenser. Mina frågor till ministern är: När kommer utredningen att tillsättas? Hur beräknar ministern att utredningen ska ta, och när har vi en proposition i om att införa gårdsförsäljning? 36 (S): En av punkterna i januariöverenskommelsen är att utreda denna fråga. Men det står också tydligt att vi vill behålla Systembolaget. Eftersom de två tidigare utredningarna har visat att det kan bli svårt att behålla Systembolaget om gårdsförsäljning införs är det viktigt att ett eventuellt införande utreds igen. Det kan tyckas vara en liten fråga om småbönder ska få sälja alkohol, och man kan tänka att det är bra för turismen och så vidare. Problemet är dock att en särbehandling av svenska tillverkare riskerar att leda till att man måste öppna upp marknaden för hela EU, och då kan det komma riskkapitalbolag. Det är också tveksamt om detta kan införas bara på landsbygden, för det är också en särbehandling. Då kan riskkapitalisterna etablera sig även i storstäderna. Vi får se vad utredningen kommer fram till, men det är frågor som är väl värda att belysa. Vad gäller jämförelsen med : är inte med i EU. De är med i , vilket omfattar en mindre del av . Här ingår inte frukt- och bärdrycker, alltså framför allt vin och cider. Därmed har de kunnat sälja frukt- och bärdrycker. Det är alltså ett annorlunda läge än i eftersom vi är med i EU fullt ut. När det gäller är de liksom vi med i EU fullt ut. Även där gäller begränsningen frukt- och bärviner och vissa sorters cider. När ville gå vidare med fruktlikörer tog det stopp. EU ansåg att det skulle innebära en snedvridning av konkurrensen, för andra producenter av fruktlikörer i EU skulle kunna bli diskriminerade. Det har dessutom skett en förändring i politik. Man har visserligen kvar sitt systembolag, , men tillåter numera försäljning av öl med alkoholhalt i matbutiker, och på Alko hålls vinauktioner. Man kan även handla med sig 5,5-procentiga drycker från restauranger. Eftersom alkoholmonopol delvis har urholkats kan man alltså inte rakt av jämföra och . Jag tror inte att vi vill ha modellen där matbutiker och restauranger säljer starköl på detta vis. I handlar det för övrigt om frukt- och bärviner som är tillverkade norr om 60:e breddgraden, och en större del av än av ligger norr om den. I skulle gränsen gå ungefär vid , så skulle detta tillämpas i skulle långt ifrån hela omfattas. Jag tror inte heller att det är framför allt frukt- och bärviner som gårdsförsäljarna i är intresserade av att sälja utan öl och vin av traditionell typ. Dessa komplikationer gör att frågan behöver utredas. Vi kan inte införa detta rakt av om vi vill behålla Systembolaget. 37 Socialminister (S): Jag tyckte att mina svar på frågorna som ställde var ganska tydliga. För det första: Eftersom utredningen lades till handlingarna genom ett regeringsbeslut kan utredningen inte utgöra beredningsunderlag för ett framtida förslag. Därför krävs en ny utredning. För det andra: En ny utredning ska också specificera vad som avses med gårdsförsäljning och ge ökad kunskap om de EU-rättsliga förutsättningarna, de nationella alkoholpolitiska konsekvenserna och de näringslivspolitiska effekterna av ett införande av gårdsförsäljning av alkohol. Därför ska den nya utredningen få bredare ramar än vad som gavs den tidigare utredningen. Det var två av svaren på interpellantens tre frågor. Jag förvånas över påstående att de tidigare utredningarna har pekat på att det är möjligt att införa gårdsförsäljning och behålla Systembolagets detaljhandelsmonopol. Så har jag inte läst de tidigare utredningarna. Därför finns det behov av en ny utredning som har ett bredare anslag. Jag utgår från att också och är intresserade av att behålla Systembolagets detaljhandelsmonopol. Men tycker man att den frågan är relativt ointressant och inte värderar Systembolagets detaljhandelsmonopol särskilt högt kan man ju riskera det, i princip utan att bry sig om vilka EU-rättsliga konsekvenser det får att införa gårdsförsäljning. Tillåts gårdsförsäljning som en detaljhandelskanal för alkoholdrycker vid sidan av det svenska alkoholmonopolet innebär det att systematiken som finns i alkoholregleringen och det som är grunden och legitimiteten för det svenska detaljhandelsmonopolet minskar. Detta var ett av viktigaste undantag när vi blev medlemmar i unionen. Denna fråga viftades inte bort av något parti, utan tvärtom förhandlade vi om detta för att försäkra oss om att detta också blev en politik för framtiden. När det gäller i vilken ordning som olika utredningar ska göras tänker jag att interpellanten är väl medveten om hur det går till, särskilt när fyra partier har förhandlat och är ovanligt tydliga med när en utredning ska tillsättas. kommer utredningen att tillsättas, och vi återkommer med detaljer om när den ska lämnas och när en proposition kan förväntas. Jag tar gärna en diskussion om situation, men som beskrev är det kanske inte den situationen vi önskar oss. Låt mig också upplysa om, i det fall det inte är helt känt, att kommissionen har tittat på nya förslag till alkohollag. Kommissionen avslutar sitt yttrande med att man kan komma att inleda ett överträdelseärende med anledning av att man inte längre ser det som systematiskt och sammanhängande när öppnar en annan detaljhandelskanal. Jag tar gärna denna diskussion både nu och vid senare tillfällen. Det förutsätter dock att vi i grunden tycker att Systembolagets detaljhandelsmonopol ska vara kvar och att vi ser samma motsättning. Det skulle vara intressant att höra ägna nästa inlägg åt att reflektera lite över Systembolagets detaljhandelsmonopol och dess betydelse för folkhälsan. 38 (M): Jag ska börja med att citera den utredning som fanns. Jag utgick faktiskt ifrån att både ministern och hade läst den, men det är uppenbart att det kanske inte är så. Utredningen bedömer att den föreslagna modellen för gårdsförsäljning är förenlig med den svenska alkoholpolitiken och att den inte kommer att leda till några negativa konsekvenser för folkhälsan. Om man inför utredningens modell för gårdsförsäljning leder det inte till att detaljhandelsmonopolet måste avskaffas. Detta står tydligt på s. 13 i sammanfattningen och hade kanske kunnat föra debatten lite längre framåt redan i det första läget. Jag har fortfarande inte fått svar på de konkreta frågor som jag ställde, fru talman. Ja, jag hörde att utredningen ska tillsättas , men jag har inte fått svar på varför man väntar till 2020. Vi har hela 2019 på oss att tillsätta utredningen och skulle kunna göra det dag om regeringen hade viljan. Min fråga är: När kommer den att tillsättas? Ska den tillsättas , för att sedan utredas i ett och halvt år, varpå man konstaterar att man inte hinner genomföra någonting ? Just detta tror jag kan vara regeringens ambition: att förhala och fördröja frågan så att det inte blir någon gårdsförsäljning i . Jag hör andemeningen i ministerns svar, att det är problem med allting. har gått ett steg längre än vad vi har gjort . De kan hamna i ett läge där det kan bli en undersökning. Vi säljer inte i . Vi sitter här och funderar på att utreda. De säljer och diskuterar om de ska göra justeringar efter hand. De har gjort volymbegränsningar och tidsbegränsningar för sin försäljning för att kunna behålla sitt systembolag i . Detta är självklart helt möjligt i också. Vi är med i precis samma EU som de. Vi lever under precis samma regler och lagar som EU i övrigt. De har undantag för frukt- och bärvin – det är jag fullt medveten om – men det är ju möjligt för att öppna för att vi också vill ha detta. Man kan ju inte sitta efter ett EU-inträde och säga att allt som sas ligger fast. Regeringen har ingen ambition. Den har ingen vilja att införa gårdsförsäljning. Det är detta som är problemet. Det hade den förra regeringen, och en majoritet i denna kammare har faktiskt beställt att vi ska införa gårdsförsäljning och klara Systembolaget . Jag måste återupprepa mina frågor. När 2020 kommer utredningen? Någon planering måste väl även denna regering ha på departementet? Hur räknar man med att det ska ta att göra kompletteringen? Det är utrett i två led tidigare, och vi har Finlandsmodellen att titta på. En sådan utredning skulle vem som helst kunna klara av på kanske tre eller och komma fram till en lösning. Vi får se hur regeringen har tänkt ta på sig för att lösa denna fråga. Jag har en följdfråga på detta, fru talman: När får vi en proposition i som inför gårdsförsäljning? Kan ministern lova att vi kommer att ha en proposition liggande på bordet i innan är slut? Svaret måste vara enkelt, om ambitionen finns. Finns det en ambition så att vi kan få en proposition på bord och ett genomförande av gårdsförsäljning innan mandatperioden är slut? Det är min fråga. 39 (S): I en av utredningarna står tydligt att om vi skulle ha gårdsförsäljning i kan vi inte begränsa det till gårdar ute på landsbygden då detta skulle vara en konkurrensnackdel för andra producenter runt om i EU. Det står också tydligt att inte bara egentillverkade produkter skulle kunna säljas utan även motsvarande produkter som tillverkats i andra länder. Då är vi inne på en helt annan modell än den som föreslås med egentillverkade produkter på gårdar på landsbygd. Dessutom är det ju inte vi i som bestämmer ytterst, utan det gör EU. Vi kan se tydligt hur det har tolkats i det norska och det finska exemplet, där man bara har tillåtit en begränsad mängd vin tillverkat av frukt och bär. Det är inte dessa tongångar som jag har hört i debatten, utan det är ju traditionellt vin och öl, alltså inte bara begränsat till frukt och bär. Jag ser det därför som tveksamt att det finns någon automatik i att skulle kunna gå längre än vad man har gjort i . Som jag nämnde är det norska exemplet annorlunda, eftersom de inte är medlemmar i . I har man dessutom luckrat upp sitt monopol. När det gäller exemplet med fruktlikör, som man ville sälja i , sa EU stopp. Detta visar att det inte är vi själva som bestämmer hur vi ska tolka EU-reglerna, utan det gör EU. Den utredning som ska tillsättas i kommer att vara till god hjälp när det gäller att tolka EU-reglerna, för det är dem vi måste utgå ifrån. Risken om vi kommer med ett ogenomtänkt förslag är att vårt systembolag hotas. Det kan vara väldigt svårt att backa bandet i det läget, så vi måste tänka oss för noga. 40 Socialminister (S): Anledningen till att inte fick svar direkt var att han hade tre nya frågor utöver dem som han ställde i sin interpellation. Den första frågan var varför detta inte är en av de allra första utredningar som regeringen tillsätter. Det beror helt enkelt på att det ska tillsättas många utredningar och att det finns många som vi tycker är mer angelägna att tillsätta 2019. innebär att utredningen tillsätts . Vi tillsätter naturligtvis inte en utredning med ambitionen att tillåta gårdsförsäljning kombinerat med Systembolagets detaljhandelsmonopol om inte ambitionen är att också presentera en proposition för . Exakt när 2020 får vänta på att få veta tills vi själva har bestämt när den ska tillsättas. Det låter på som att det är så enkelt. Utredningen om vissa alkoholfrågor lämnade sitt betänkande . Då hade ju en borgerlig regering, som hade ingångar i, på sig att lägga fram den där oerhört enkla propositionen som bara fixar till gårdsförsäljningen. Vad var skälet till att man inte gjorde det? Jo, det var omfattande remisskritik. Den kom inte från aktörer som tror att det drabbar folkhälsan eller något annat när någon får köpa en flaska vin på en gård någonstans i , utan den kom därför att det finns en oerhört stark uppslutning kring det svenska detaljhandelsmonopolet, som utövas av Systembolaget, med allt vad det innebär av åldersgränser och det som leder till en lägre alkoholkonsumtion. Utredningen konstaterade att en EU-rättsligt legitim modell för gårdsförsäljning inte kan begränsas till alkoholdrycker som har tillverkats på den egna gården i utan att alla tillverkare av alkoholdrycker, såväl i som inom EU, måste ges möjlighet att på samma villkor få bedriva försäljning av sina egenproducerade drycker i . De konstaterade också att försäljning inte kan begränsas geografiskt, och de angav inte vilken begränsning som skulle kunna införas när det gäller producenternas storlek eller vilken typ av alkoholdryck som produceras. Det är för enkelt, , att bara titta på . Jag behöver inte upprepa vad riksdagsledamoten sa, men det handlar om att man har släppt på monopolet när det gäller alkoholhaltiga drycker på . Det handlar också om den breddgrad som man hade tidigare och som har tagits bort och som gör att kommissionen förmodligen kommer att inleda ett överträdelseärende. Det är också så att det handlar om frukt och bär, och det är inte vad jag tänker på och heller inte, tror jag, när han talar om att vi ska ha gårdsförsäljning. Jag tror att vi ska sluta att prata om varandra så mycket. Det finns ingen ambition att inte tillåta gårdsförsäljning för det fåtal aktörer som skulle vilja inte bara producera vin eller öl på en gård någonstans i och kanske försörja sig på det utan också låta någon köpa med sig en flaska efter ett besök. Men det finns en genuin oro för att vi äventyrar det svenska detaljhandelsmonopolet och att vi upprättar en parallell distributionskanal. Jag undrar återigen: Kan inte se detta?