prot · H60999 · 2019-06-04 00:00:00 — Notan finansieras av elkonsumenterna genom en höjning av energiskatten. Det anser jag är olyckligt. Jag förstår behoven av investeringar i ny teknik och åtgärder för att öka effekten, men jag menar att det borde finnas bättre sätt att uppnå detta. Vattenkraften generar enorma summor, men trots det kommer bara en mycket liten andel av avkastningen kommunerna och regionerna till del. Jag anser därför att en större del av kraftbolagens vinster ska återföras till de regioner där vattenkraften finns. Jag vill också se en stark vattenkraftsproduktion som kombineras med biologisk mångfald och uppsatta miljömål. Ett exempel på där man skulle kunna kombinera dessa två intressen är Letsi kraftverk som ägs av och ligger mellan och Vuollerim. Resultatet av utbyggnaden har blivit längsta torrlagda älvfåra, . Jag var där . Här finns möjlighet att med relativt små medel återföra en del av vattenflödet i älven för att på så sätt återskapa fiskbeståndet och biologisk mångfald. Genom att låta ett par procent av det totala flödet gå ovan jord skulle man kunna ge liv åt älvfåran, och flödet skulle kunna passera genom en mindre turbin så att även miljötappet genererade energi. Detta skulle gynna både den biologiska mångfalden och lokalsamhället. Jag vill se fler miljöåtgärder av den här typen i de större vattenkraftverken, men för det krävs tydliga politiska krav och en aktiv energibransch. Jag anser att den fondlösning som upprättats av de största vattenkraftsägarna är bra men att fler åtgärder till gagn för den yttre miljön borde kunna vidtas. Sedan systemet med elcertifikat infördes har utbyggnaden av förnybara energikällor tagit fart. Enligt Energimyndigheten utfärdades 21,8 miljoner elcertifikat i , och finns omkring 6 700 godkända anläggningar för tilldelning. Elcertifikatssystemet har därmed tjänat väl när det gäller förnybar produktion. Det har dock kommit indikationer på att elcertifikatssystemet har spelat ut sin roll, och jag anser därför att det framöver behövs en översyn av systemet för att se om det kan avslutas. När det gäller målet om förnybar elproduktion till 2040 tycker jag att det är både bra och helt nödvändigt för att ska ha en chans att hantera de klimatförändringar som redan pågår. Jag menar att arbetet med att nå målen bör fortsätta och att ska vara ett land som tar ansvar för kommande generationer. Investeringar i det svenska energisystemet är en viktig och nödvändig del i miljö- och klimatomställningen i , där fokus ska ligga på de förnybara naturresurserna: sol, vind, vatten och skog. har kunskap och teknik inom en rad områden för att kunna agera, och jag vill påminna om att det är mycket dyrare att inte göra något alls än att faktiskt agera. Klimatförändringen är ett faktum som drabbar alla, och satsningar på förnybar elproduktion är därför helt nödvändiga för att nå målet om ett ekologiskt hållbart samhälle. Dessa och många andra viktiga frågor kommer jag och att återkomma till. 105 (MP): Jag vill först yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. Omställningen går snabbt . stod vi här och pratade om elmarknadsfrågor, och då talade vi mycket om vindkraften. tänkte jag inledningsvis fokusera på solen. av all installerad solenergi i världen har installerats bara . har priset alltså fallit . Detta är en exponentiell och helt spektakulär utveckling. Jag tycker att det blir extra intressant när man ställer sig frågan: Vad var det som satte igång detta? Det började faktiskt med en grön lokalpolitiker i , fru talman. Han insåg en viktig sak, och det var att solen är en fantastisk energikälla men att det var en ny teknik som behövde mogna. Han insåg att han helt enkelt fick starta ett system för att garantera priser på solenergi för dem som bodde i hans kommun. Detta uppmärksammades av de nationella politikerna i . De märkte att det fungerade och skalade upp det på nationell nivå. Detta var startpunkten för den otroliga utveckling som vi har sett vad gäller solenergin. Detta visar att satsningar leder till teknikutveckling och att teknikutveckling leder till att priset faller. Detta har lett till att sol på många håll och på många marknader är billigare än både fossilt och kärnkraft. Sol konkurrerar alltså ut annan kraftproduktion. Detta innebär att man på många håll nu kan börja ta bort de subventioner som den nya tekniken haft. Alla prognoser är överträffade. Solen har gått mycket bättre än vad man hade kunnat tänka sig. Samma sak gäller vind, som jag talade om . Ta bara teknikutvecklingen! De turbiner som byggs är mycket mer effektiva än dem som byggdes . Det som är spännande med detta är att när ny teknik drivs fram för att producera energi skapar det synergieffekter på den övriga marknaden vad gäller till exempel sådant som lagring, där vi ser att teknikutvecklingen börjar komma igång nu på samma sätt som solteknikutvecklingen kom igång . Allt detta är toppen på alla möjliga sätt, men lika snabbt som det har gått för solen, eller faktiskt betydligt snabbare, svänger det i den politiska högern, framför allt i ytterhögern – tre partier. debatterade vi elmarknadsfrågor, och då benämnde jag dem som kraftsocialister, för det är faktiskt vad vi har att göra med här. Via politiskt eller ideologiskt motiverade åtgärder ska produktionen i styras. Man har koncentrerat sin energipolitik i två huvudspår eller huvudpunkter. Det ena är att man är ganska mycket emot förnybar energi. Det låtsas man inte riktigt om, men åtminstone vissa partier motarbetar att havsvinden ska få det stöd den förtjänar för att den har en dyrare anslutningskostnad. Detta är bara ett exempel. Sedan är man generellt emot de subventioner som vi har haft tidigare. Det var det första spåret. Det andra spåret är att man i stället med näbbar och klor nu kämpar för att på olika sätt gynna fossil energi och kärnkraft. Det första exemplet är uppenbarligen , där man på närmast sovjetiskt manér vill tvinga ett företag att driva produktion av något som inte är lönsamt på något sätt och som företaget aktivt, , har sagt att det inte vill driva vidare. Sedan vill man nu på olika sätt hitta subventioner av kärnkraft i övrigt, och här är man svaret skyldig om hur detta ska göras. Detta har vi andra fortfarande inte förstått. Antingen kan staten lägga i statskassan för att direkt subventionera kraftbolagen, eller också kan en väldigt hög kostnad tas ut av elkonsumenterna. Jag har inte förstått hur, men att man vill subventionera kärnkraft är uppenbart. Det tredje exemplet, som jag tycker är nästan surrealistiskt, är att man nu kämpar för att behålla subventioner till att elda kol i . Att , 2019, i en situation när vi vet vad klimatkrisen innebär, när det brinner längs knuten på många håll i världen och när har utsatts för den värsta stormen någonsin på det södra halvklotet, kämpa för att fortsätta att subventionera eldning med kol i är surrealistiskt. I sin jakt på billiga politiska poänger och i sin iver att gå vännerna i industrin till mötes är M och KD, framför allt, villiga att riva upp energiöverenskommelsen. Man sitter och skrattar , men det är egentligen väldigt allvarligt, framför allt det här med kolet. Man är alltså villig att riva upp överenskommelsen, som man röstade igenom för bara , trots att man säger att man står bakom långsiktiga styrmedel för industrin och näringslivet. Det går inte att säga att den omställning som sker nu inte kommer med utmaningar, för det gör den naturligtvis. Alla omställningar och förändringar innebär utmaningar. Framför allt handlar det kanske om hur systemet ska funka framöver, och jag vill nämna tre områden där det är uppenbart att åtgärder behövs. Det första är allt som rör nät. Det handlar om hur vi ska koppla ihop oss bättre med andra länder, om överföringskapaciteten i nord-sydlig riktning och om nätkapaciteten i städer. Detta har vi debatterat. Det andra området är lagringens roll eller hur vi ska bära energin på olika sätt. Det handlar om vätgas, om batteridrift och, inte minst, om hur elektrifieringen av transporter ska gå så smidigt som möjligt. Det sista, som egentligen borde komma först av allt, är energieffektivisering. Här finns en otrolig potential att göra stora saker, inte minst inom industrin men också vad gäller flexibilitet hos hushållen och den automatisering som sker på bred front. Jag ska sammanfatta. Det finns väldigt mycket att göra. Men man ska inte tro att det går att stoppa denna omställning. Den är teknikmässigt och värderingsmässigt i tiden och kommer att ske. Frågan är om man förgäves ska motarbeta den, som många på högerkanten har valt att göra, eller om man ska bejaka den och välkomna den, vilket är det val som jag har gjort. 106 (SD) replik: Ledamoten lyfter fram ett flertal saker som man kanske skulle vilja diskutera djupare. Men han kom med anklagelser, om jag får kalla det så, eller i alla fall epitetet kraftsocialister – kanske delvis riktat mot oss. Man kan fundera på vem som är mest socialist i detta sammanhang. Någonstans är det ett faktum när det gäller den elmarknad som vi har att jämte själva marknaden har denna regering, och delvis även tidigare regeringar, fattat beslut om investeringsstöd för vissa av kraftslagen. Det har funnits skattelättnader och nedsättning av energiskatt. Vi har ett elcertifikatssystem och nedsättningar av fastighetsskatt för vissa kraftslag. Vi har planeringsmål som har satts upp tidigare för vindkraft. Vi har havsbaserad vindkraft. Som ledamoten själv uttryckte det ska man inte behöva betala för det som det faktiskt kostar. Men det innebär inte att det blir gratis utan att någon annan får betala för den faktiska kostnaden. Jag ställde en fråga till Socialdemokraterna tidigare i debatten, om det verkligen är rimligt att subventionera just de kraftslag som man själv upplever är de mest lönsamma. Om man inte diskuterar vad som är billigast eller dyrast utan enbart går på den uppfattning som ledamoten har lyft fram: Varför vill man subventionera de mest lönsamma kraftslagen? Är det en framkomlig politik också på andra områden att det är just de mest lönsamma företagen som behöver mest subventioner, alltså de som har de högsta inkomsterna, och som behöver ytterligare skattesänkningar? Vilken logik finner i detta? 107 (MP) replik: Jag tackar för frågan. För att det inte ska råda någon förvirring eller bli något missförstånd: Alla kraftslag som någonsin har nått kommersiell genomslagskraft har subventionerats. Det finns inte ett enda kraftslag som inte har subventionerats. Kolet har subventionerats, vattenkraften har subventionerats och kärnkraften har subventionerats, och gör det i mycket stor utsträckning runt om i världen och delvis i . Fram till har vi subventionerat koleldning i svensk värmesektor. Det är det som vi nu tar bort och som och flera andra partier är emot. har jag hört och andra stå i talarstolen och tala om planeringsmål för kärnkraften och leveranssäkerhetsmål. I andra meningar kan man säga att man vill ha mer marknad. Då tycker jag att man måste gå tillbaka och läsa mer nationalekonomi. Det där går nämligen inte riktigt ihop. Att vilja ha politiskt planerad ekonomi och produktion är inte mer marknad. Det är det verkligen inte. Jag ska svara mer konkret på fråga. Jag är helt transparent med att jag tycker att solkraft och vindkraft har behövt subventioneras. Det råder inget tvivel om det. Som jag sa har alla kraftslag subventionerats i ett tidigt skede. Det som jag påvisade i mitt anförande var just att det gick bra och att tekniken utvecklades. är vi på väg in i en process där dessa tekniker kan börja stå på egna ben. När det gäller just vindkraften håller vi nu på att avveckla det stora system som stöttar den. kan den stå på egna ben. När det gäller solkraften är man inte riktigt där i fråga om just den svenska marknaden. Men solkraften når fram på kommersiell basis på många andra stora marknader världen över. 108 (SD) replik: har aldrig föreslagit något planeringsmål för kärnkraft. Däremot finns det planeringsmål som har antagits i denna kammare kopplade till vindkraft. Även i dessa avvikelser från en ren avreglerad elmarknad är det mer planekonomiska inslag. Det är det som har präglat energipolitiken, alltså att det finns en stark politisk styrning och koppling när det gäller hur man vill forma den framåt . Sedan är det mindre relevant för enskilda företag eller hushåll vad en kilowattimme kostar en varm sommardag om det inte finns el att tillgå en kall vinterdag. Det gäller att kunna nå en rimlig systemkostnad över årets alla timmar och kunna se till att det finns möjligheter för företagen att utvecklas, så att man kan ha tillväxt, få nya etableringar och kan bygga nya bostadsområden och inte begränsa sig. Där måste väl ledamoten ändå inse att det blir ett problem när kapacitetsfaktorn sjunker i kraftsystemet och vi framöver kanske får situationer då vi inte kommer att kunna tillgodose det kraftbehov som finns under årets kalla vinterdagar. Det var något mer som jag skulle säga med anledning av inlägg, men jag tappade tråden. 109 (MP) replik: Jag tackar för detta. nämnde han kraftbehov. Som har sagts tidigare i talarstolen är det lite trixigt. Vad är det man syftar på? Är det kapacitetsbrist i näten i storstäderna? Är det detta som åsyftas? Då löser man det inte genom att vilja subventionera kärnkraften mer. Man kan inte bygga kärnkraftverk i storstaden. Det är alltså olika saker. Jag tolkar på det sättet just för att vi har en mycket stor nettoexport av el i . Vi exporterar otroligt mycket el. Det är naturligtvis mycket positivt att vi gör det. När vi väl importerar el kommer den framför allt från vattenkraften i . Jag tolkar därför diskussionen om kraftbehovet som att den handlar om kapacitetsbristen i näten i städerna. Då är det andra åtgärder än att subventionera kärnkraft som skulle göra att vi kommer till rätta med denna problematik, inte minst att vi ska bli mer effektiva vid användningen av el och att vi helt enkelt måste bygga ut näten. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 13 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2018/19:129 om säkerhetsarbetet i de statliga centralmuseernas samlingsförvaltning Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående skrivelse skulle förlängas till och med . § 14 Kammaren åtskildes . av tredje vice talmannen från dess början till och med § 7 anf. 51 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Återrapportering från Europeiska rådets möte 1 Statsminister (S) 2 (M) 3 Statsminister (S) 4 (M) 5 Statsminister (S) 6 (SD) 7 Statsminister (S) 8 (SD) 9 Statsminister (S) 10 (C) 11 Statsminister (S) 12 (C) 13 Statsminister (S) 14 (V) 15 Statsminister (S) 16 (V) 17 Statsminister (S) 18 (KD) 19 Statsminister (S) 20 (KD) 21 Statsminister (S) 22 (L) 23 Statsminister (S) 24 (L) 25 Statsminister (S) 26 (S) 27 Statsminister (S) 28 (S) 29 Statsminister (S) 30 (S) 31 Statsminister (S) 32 (S) 33 Statsminister (S) § 2 Justering av protokoll § 3 Anmälan om återtagande av plats i § 4 Ärenden för hänvisning till utskott § 5 Ärenden för bordläggning § 6 Större frihet att bygga altaner betänkande 2018/19:CU19 34 (S) 35 (M) 36 (S) replik 37 TREDJE VICE TALMANNEN 38 (M) replik 39 (S) replik 40 (M) replik (Beslut fattades under § 10.) betänkande 2018/19:UU14 41 HANS (M) 42 (SD) 43 HANS (M) replik 44 (SD) replik 45 HANS (M) replik 46 (SD) replik 47 (C) 48 (KD) 49 (S) 50 (V) 51 Statsrådet (S) 52 HANS (M) replik 53 Statsrådet (S) replik 54 HANS (M) replik 55 Statsrådet (S) replik 56 (SD) 57 (L) (Beslut fattades under § 10.) betänkande 2018/19:NU13 58 (M) (forts. § 11) § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats SfU14 om förvaltningen av premiepensionssystemet MJU15 Ansvar för miljöskador i ekonomiska zon UbU20 Ändring av sammansättningen av SkU20 Höjt tak för RUT-avdrag SkU21 Återinförd skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet SkU22 Befrielse från koldioxid- och energiskatt och förändrad omräkning av skatt för diesel och bensin § 10 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde CU19 Större frihet att bygga altaner § 11 (forts. från § 8) Handelspolitik (forts. NU13) 59 (SD) 60 PER SCHÖLDBERG (C) § 11 (forts.) Handelspolitik (forts. NU13) 61 (M) replik 62 PER SCHÖLDBERG (C) replik 63 (M) replik 64 PER SCHÖLDBERG (C) replik 65 (V) 66 (SD) replik 67 (V) replik 68 (SD) replik 69 (V) replik 70 (KD) 71 (L) 72 (S) 73 (MP) 74 (V) replik 75 (MP) replik 76 (V) replik 77 (MP) replik (Beslut skulle fattas .) betänkande 2018/19:NU14 78 (M) 79 (SD) 80 (C) 81 (M) replik 82 (C) replik 83 (M) replik 84 (C) replik 85 (KD) 86 (C) replik 87 (KD) replik 88 (C) replik 89 (KD) replik 90 (L) 91 (S) 92 (SD) replik 93 (S) replik 94 (SD) replik 95 (S) replik 96 (C) replik 97 (S) replik 98 (C) replik 99 (S) replik 100 (L) replik 101 (S) replik 102 (L) replik 103 (S) replik 104 (V) 105 (MP) 106 (SD) replik 107 (MP) replik 108 (SD) replik 109 (MP) replik (Beslut skulle fattas .) § 13 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid § 14 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2019