prot · H70946 · 2019-12-06 00:00:00 — Därför har vi sagt att vi bör vidareutreda just den frågan. Jag ser ju att det kan finnas behov av ett straffrättsligt skydd också för andra yrkesgrupper, utöver blåljuspersonal, som utför viktiga samhällsnyttiga funktioner. Sjukvårdspersonal är en sådan yrkesgrupp. Journalister är också en sådan yrkesgrupp. Vi vet att en del ger sig på dem av olika skäl och att det kan finnas en hotbild. Som sagt: Det förslaget i utredningen fick omfattande remisskritik, men vi arbetar nu på direktiv till en ny översyn för att man ska kunna träffa en vidare krets av yrkesutövare som jobbar med viktiga samhällsnyttiga funktioner. Vi är i slutskedet av beredningen av de direktiven. Jag ser fram emot att utredningen kan tillsättas och att vi därmed, som jag ser det, ska kunna lämna förslag till för att ytterligare stärka det straffrättsliga skyddet för dessa yrkesgrupper. 20 (M): Tack, ministern, för svaret! Det är bra att ni jobbar med frågan. Jag tycker bara att detta borde finnas här och . Jag tänker ta mig friheten att bli lite personlig. , , inträffade en trafikolycka på utanför . Mitt hade ryckt ut. Ambulans fanns på plats. Barriärfordonen stod uppställda för att skydda i olycksområdets infart. Vid räddningsarbetet forcerades avspärrningarna av en större personbil i motorvägshastighet. Bilen körde förbi den stillastående kön, rammade det första tunga barriärfordonet och körde in i ytterligare ett fordon innan brandmannen, som stod i räddningsområdet med ryggen åt, träffades. Kraften och hastigheten i påkörningsmomentet medförde att brandmannen omkom. Brandmannens namn var . Olyckan medförde naturligtvis ett trauma för räddningstjänsten, för familjen och för andra berörda. Men föraren i bilen fick vara utan körkort och fick i dagsböter. Om det inte ska uppfattas som att det är acceptabelt att allvarligt skada eller döda dem som har sitt arbete på väg eller blåljuspersonal vid räddningsarbete måste någonting göras. Att det skulle vara legitimt att döda en människa under tjänsteutövning bara för att man sitter i ett fordon är väldigt svårt att ta till sig. Lagstiftningen måste ses över och straffet höjas, så att respekten, ansvarstagandet och konsekvenstänket på vägarna stärks. Efterlevandeskyddet måste förbättras. När olyckan är framme inom räddningstjänsten är det inte rimligt att efterlevande måste förlita sig på insamling från kollegor och vänner för att de mitt i all chock och sorg ska kunna klara sin ekonomiska vardag. Att inte räddningstjänstpersonal och ambulanspersonal innehar tjänstemannastatus är för mig obegripligt, herr talman. Jag skulle vilja fråga ministern varför just den frågan inte kom med i blåljussabotageutredningen. Det är ytterst problematiskt att samhället utanför denna kammare i delar tappar tilliten och allt oftare utsätter räddningstjänst för våld vid tjänsteutövning och att respekten för utryckningsfordon på väg minskar. Men, herr talman, jag tror mig veta att det finns en överväldigande majoritet i denna kammare som är för att vi ska skydda våra samhällsbärare på ett bättre sätt. Jag vill därför ställa denna fråga till ministern: övriga åtgärder kan vara till hjälp för att bereda större respekt för blåljuspersonal i samhället och ge tryggare arbetsförhållanden och möjlighet att personalförsörja räddningstjänsten även ? 21 Justitie- och migrationsminister (S): Jag kan naturligtvis inte uttala mig i enskilda rättsfall. Men det här angreppet eller den här olyckan – jag vet ju inte hur motivbilden ser ut – inträffade före blåljussabotagebrottet, som kommer att komma på plats . Det brottet innebär att du, om du angriper exempelvis räddningstjänstpersonal som utför sitt arbete, kommer att träffas av den lagstiftningen och därmed också av den straffskalan. Sedan får vi se hur praxis utvecklas i den delen. Men eftersom jag vet för lite om själva bakgrunden till just denna händelse ska jag inte spekulera för mycket om det. Jag kan bara konstatera att skärps, så att säga, synen på just denna typ av händelser och angrepp. Och det är en rejäl straffskala, som sagt. Angriper du räddningstjänst, polis eller ambulans på detta sätt har vi en straffskala som kan ge ända upp till livstids fängelse. Det var precis det som var syftet, och det spelar i den meningen ingen roll om du har tjänstemannastatus eller inte. Det avgörs i sin tur för övrigt av om man kan bedöma att du ägnar dig åt myndighetsutövning. Det är så man hänger upp tjänstemannastatus. Men, som sagt, vi skriver nu på direktiv till ytterligare en översyn, generellt sett när det gäller det straffrättsliga skyddet. Jag ser fram emot att utredningsarbetet ska kunna komma igång . Jag är öppen för att genomföra alla åtgärder för att se till att skärpa det straffrättsliga skyddet ytterligare, men det måste göras på ett sådant sätt att man faktiskt fångar precis de situationer som man vill komma åt. Låt oss fortsätta att ha en dialog om vilka lagstiftningsskärpningar som vi i så fall skulle behöva göra. Regeringen är naturligtvis öppen för en sådan dialog. 22 (M): Det är upplyftande att ministern säger att han vill gå mig till mötes i detta. Jag vill tacka ministern för det. Men det har tagit att få lagen om blåljussabotage på plats – tre till . Därför skulle jag, herr talman, vilja att ministern öppnar upp för denna tanke: Finns det ingen legitim anledning så tillsätt inte en utredning, utan fatta beslutet! Beslutet möjliggörs enkelt genom att yrkesgruppen infogas tillsammans med de andra yrkesgrupperna i lagen om skydd för viss tjänsteutövning. Det strider inte mot systematiken som helhet utan framstår som ett ändamålsenligt undantag i linje med övriga grupper i den skyddade personkretsen enligt 17 kap. 5 § . Mitt räddningschef var tillsammans med sambo här i med en stor namninsamling för att få till hårdare straff för våld och hot mot blåljuspersonal och för att efterlevandeskyddet ska ses över och förbättras. Det är inte rimligt att man kan köra ihjäl en uppskattad kollega i tjänst, en älskad förälder och en livskamrat och undgå fängelse. Samhällets respons måste vara tydligare och hårdare. Vårt rättssystem måste stå upp på samhällsbärarnas sida. Jag hoppas att ministern tar del av namninsamlingen och uppropet Vi är du. Jag vill fråga ministern om regeringen är beredd att göra det rätta: att skyndsamt införa tjänstemannastatus för all blåljuspersonal. 23 Justitie- och migrationsminister (S): ska man komma ihåg att precis har röstat igenom hårdare straff för dem som angriper blåljuspersonal. Det har ni precis gjort. införs det nya blåljussabotagebrottet. Det innebär att du, om du angriper räddningstjänstpersonal, polis eller ambulanspersonal, kan träffas av det brottet. Då kan du få ända upp till livstids fängelse, beroende på hur konsekvenserna blir. Det kanske man ska ha i åtanke. Sedan har jag sagt att jag är beredd att vidga detta också till andra yrkesgrupper, till exempel sjukvårdspersonal och journalister. Det är det som är huvudspåret i den nya utredningen. Om vi ska göra någonting ytterligare för just räddningstjänsten får vi i så fall analysera det. Men man ska veta att detta inte är någonting som regering och riksdag bara kan besluta, utan det måste föregås av en utredning. Så är det med all lagstiftning som vi tar fram, för den måste fungera med övrig lagstiftning, och domstolar måste veta hur de ska döma. Tjänstemannastatus handlar om ifall man ägnar sig åt myndighetsutövning eller inte. Vi ska dock inte låsa oss i en lagteknisk lösning, utan det viktiga är att vi skärper det straffrättsliga skyddet för den personal vi talar om. Lagtekniken, alltså vilka paragrafer man i så fall ändrar, är inte något vi kan låsa oss till. innebär blåljussabotagelagstiftningen att vi får ett mycket starkare och strängare regelverk kring dem som angriper personal vars uppgift är att skydda oss och rädda liv. Det är jag i grunden stolt över att vi har kunnat gå vidare med. Sedan går vi fram med ytterligare utredning. Jag tar naturligtvis gärna del av namninsamlingen och har en fortsatt dialog med kring övriga lagstiftningsåtgärder. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2019/20:149 om resursfördelningen till migrationsdomstolarna 24 Justitie- och migrationsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att motverka konsekvenserna av den otillräckliga resurstilldelningen till migrationsdomstolarna i regeringens budgetproposition. Antalet asylsökande har minskat kraftigt , men migrationsdomstolarna står fortfarande inför avsevärda utmaningar. Prognoserna för talar för en fortsatt hög men successivt minskande tillströmning av migrationsmål till domstolarna. finns en stor balans av mål som ännu inte är avgjorda. Långa väntetider innebär påfrestningar för den asylsökande, men även stora kostnader för samhället. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att förbättra förutsättningarna för asylsökande att få ett snabbare avgörande med bibehållen rättssäkerhet. En sådan åtgärd är att , på regeringens initiativ, beslutade om att förlänga möjligheten för de förvaltningsrätter som är migrationsdomstolar att lämna över mål till andra förvaltningsrätter. Förslaget syftar till att ge domstolarna bättre förutsättningar att hålla handläggningstiderna på en rimlig nivå genom att den samlade kapaciteten hos de allmänna förvaltningsdomstolarna tas till vara. En annan åtgärd har varit att tillföra mer resurser. och tilldelade migrationsdomstolarna ett belopp som var avsevärt lägre än behovsprognos. Det första regeringen fick göra var därför att tillföra i vårändringsbudgeten . Regeringen föreslår också nu ett tillskott på i budgetpropositionen . Regeringen har också vidtagit åtgärder för att ta till vara och använda väntetiden i asylprocessen på ett meningsfullt sätt. införde vi ett nytt statsbidrag för tidiga insatser för asylsökande. Syftet med tidiga insatser är att motverka passivisering, att underlätta kontakter med den svenska arbetsmarknaden och att främja etableringen i arbetslivet och samhällslivet för dem som beviljas uppehållstillstånd. Vidare har kommuner och landsting fortsatt rätt till ersättning från staten under hela asylprocessen för insatser som de är skyldiga att tillhandahålla för asylsökande. 25 (M): Tack, ministern, för svaret! Min fråga handlar ytterst om samhällskontraktet och om något så grundläggande i en rättsstat som förtroendet för våra domstolar. Jag hävdar att med redan nu väldigt långa handläggningstider, som ytterligare förlängs, riskerar förtroendet för våra domstolar att rubbas hos allmänheten. Detta, herr talman, är någonting otroligt allvarligt. Regeringen har i sin budget inte gett migrationsdomstolarna tillräckligt med resurser för att klara sitt uppdrag, vilket är anmärkningsvärt. Märkligaste med hela neddragningen är dock att beräknar att besparingen på domstolar genererar ökade kostnader som överskrider besparingen på domstolarna. Det finns helt ingen logik i varför neddragningarna görs. Varför gör regeringen en sådan neddragning på migrationsdomstolarna när det leder till ökade kostnader, längre handläggningstider och framför allt den konsekvens som ministern också nämnde, nämligen en ökad psykisk ohälsa när fler personer får leva längre i total ovisshet om sin framtid. Vi i lägger i vår budget resurser för att migrationsdomstolarna ska klara sitt uppdrag. Även om regeringen ibland är för ideologisk för sitt eget bästa och därför inte lyssnar till våra kloka förslag borde man åtminstone lyssna till fackförbunden. fick ett brev från fackförbunden Saco-S och ST vid migrationsdomstolarna i och som beskriver att regeringens neddragningar leder till både arbetsmiljöproblem och längre handläggningstider. och minister fick brevet för kännedom, herr talman. Brevet beskriver handgripliga konsekvenser av bland annat en arbetsrelaterad stress på grund av orimligt hög arbetsbelastning, rekryteringsmöjligheter som försvinner och en negativ inverkan på rättssäkerheten. Fackförbunden skriver följande: I regeringens budget ges en bild av att Migrationsdomstolarna tillförs medel för att förkorta handläggningstiderna. Denna bild är emellertid inte förenlig med de verkliga förhållandena. Jag vill därför fråga ministern om han anser att fackförbunden talar osant i sitt påstående, eller om det är så att regeringen far med förskönande osanningar i den budget de lägger fram för folkets företrädare här i . 26 Justitie- och migrationsminister (S): är orolig för att förtroendet för domstolarna ska minska. Då vill jag bara konstatera att det faktiskt är tvärtom. Förtroendet för domstolar generellt sett i ökar, vilket också går emot en trend som vi har på många andra håll i där befolkningens förtroende för domstolar tenderar att minska. Men i ökar det alltså, och det är jag i grunden stolt och glad över. När det gäller migrationsdomstolarna ska man komma ihåg att bakgrunden är att vi tar emot väsentligt färre asylsökande nu än vi gjorde . När jag tillträdde tog emot av alla asylsökande som kom till EU. Så var det på tid – av alla asylsökande som kom till EU kom till . är den siffran . Då ska det jämföras med att befolkning utgör av EU:s befolkning. Vi ligger alltså numera ungefär där vi ska ligga proportionellt sett efter de lagändringar som vi drev igenom 2015 och 2016. Dessa lagändringar medverkade till att ta ned antalet asylsökande just till så att vi skulle kunna klara av uppgiften, helt enkelt. är antalet asylsökande i det lägsta . Vi ser också att vi är igenom puckeln . Den innebar att vi först fick bygga ut kraftigt. Vi var uppe i över 8 000 anställda på . är vi nere i ungefär 4 000 anställda, alltså en halvering . Vi behöver nämligen inte lika många anställda på när det kommer färre asylsökande. Det är samma sak med migrationsdomstolarna. Där fördubblade vi antalet anställda . Antalet avgjorda mål 2018 var det högsta någonsin, vilket var en del i att beta av puckeln, det vill säga resultatet av alla som kom 2015 och 2016. betar vi av mål efter mål. Balanserna, alltså antalet icke avgjorde ärenden, minskar kraftigt . Från över 14 700 är vi nu nere på 7 300, vilket är den senaste siffran . Balanserna i migrationsdomstolarna har alltså halverats på bara , och vi ser att balanserna kommer att minska ytterligare till 5 800. Det är ett tecken på att man betar av mål efter mål och är på väg ned i den delen. Kostymen för migrationsdomstolarna måste alltså minska. Vi kan inte ligga kvar på samma höga antal anställda nu som vi hade då, det vill säga när vi hade så många asylsökande och så många ärenden. Då tycker att det har gått för fort att minska kostymen, att det borde ha funnits mer pengar. Om det är uppfattning, , att migrationsdomstolarna ska ha mer pengar, varför underfinansierade ni migrationsdomstolarna med i den budget som ni beslutade om i ? Det gällde alltså budgeten som ni fick igenom med hjälp av och . Där underfinansierade migrationsdomstolarna med – en kvarts miljard. Det är klart att det ställde oss inför en situation när vi kom tillbaka i regeringsställning – det första vi fick göra var att hälla i ytterligare och sedan 120 miljoner till . Om detta är så angeläget för er, varför underfinansierade ni migrationsdomstolarna med en kvarts miljard ? 27 (M): Det enkla svaret på den frågan är att migrationsdomstolarna nu får de resurser de behöver från för att klara sitt uppdrag. Jag antar att ministern själv får svara fackförbunden om han anser att de far med osanning eller inte i sitt påstående. Att regeringen inte såg migrationsdomstolarnas ökade resursbehov komma och att det skulle vara en överraskning ser jag som högst osannolikt. Med den politik som regeringen med hjälp av januaripartierna har slagit fast ökar invandringen till och därmed migrationsdomstolarnas arbetsbörda. När många uppehållstillstånd beviljas blir en naturlig följd att övriga migrationsmål ökar, det vill säga anknytningsmål och medborgarskapsmål. De kommer att öka kraftigt. har fortfarande kvar tusentals muntliga förhandlingar i asylmål att klara av. Det gör mig bestört att regeringen inte ser att bakom varje fint ord som benämner dessa mål – anknytningsmål, migrationsmål, asylförhandling – och bakom varje siffra finns en människa vars liv är satt på paus. Att förlänga pausen med otillräckliga budgetresurser till migrationsdomstolarna är inte vad en human stormakt står för. Det är inte samhällsekonomiskt försvarbart, inte ens när regeringen säger att pengarna ska gå till en extra familjevecka. Regeringen har satt upp verksamhetsmål för . Regeringen säger att merparten av övriga migrationsmål ska avgöras . Det är bra med kort avgörandetid, och det är precis därför avsätter tillräckliga resurser till migrationsdomstolarna. Med regeringens tankevurpa, som den kallar budget, kommer dessa migrationsärenden att få en väntetid innan de avgörs slutgiltigt. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsministern hur ska uppnå regeringens mål med den bakhala ekonomiska uppförsbacke som regeringens budget har försatt verket i. Eller har ministern för avsikt att genomföra andra reformer för att motverka att migrationsdomstolarna blir en flaskhals i migrationssystemet? Vilka är de reformerna? 28 Justitie- och migrationsminister (S): Det kom inte alls som en överraskning att vi var tvungna att sätta av resurser till migrationsdomstolarna så att de klarade av puckeln. Vi fördubblade antalet anställda vid migrationsdomstolarna –2018. Vi skapade en situation att de kunde fatta fler beslut än – all-time high. råder en situation, som jag har redogjort för, där balanserna minskar. Balanserna har halverats . Prognosen är att de ska fortsätta att minska . I grunden råder en situation där handläggningstiderna hos också minskar. När talar om flera års väntetid ska man veta att prognosen är att det kan bli nio månaders väntetid, men utvecklingen att det ska gå för att få ett avgörande i en migrationsdomstol ser jag inte framför mig – särskilt inte med tanke på att antalet asylsökande är lägre än . Det handlar om att minska kostymen för migrationsdomstolarna i takt med att antalet ärenden sjunker, och det gör de . Om var så orolig för migrationsdomstolarna, varför underfinansierade hon dem ? säger hon att vill ge mer pengar. Men de pengarna hade domstolarna behövt . Det visade sig att när underfinansierade domstolarna med en kvarts miljard var det första vi fick göra när vi kom tillbaka att skjuta till ytterligare . Det gjorde vi då. blir det ytterligare 120 miljoner. När man hör skulle man kunna tro att täcker upp för det som migrationsdomstolarna har begärt, men så är det inte. Ni ligger under vad de begär. De får inte tillräckligt med pengar enligt deras sätt att se på saken av er heller. Detta är en effekt av att det har varit ett högt antal asylsökande . Verksamheten byggdes ut kraftigt, och den bör nu dras ned så att den passar i den nya situationen. pratar om ökad invandring till följd av det som regeringen gör på andra områden, men om hon tittar på utvecklingen av asylinvandringen syns inte den bilden alls. För både antalet asylsökande och antalet anhöriga är vi igenom också den puckeln, det vill säga hur många anhöriga som ansluter sig till före detta asylsökande. Anhöriginvandringen har halverats , och den fortsätter att minska. Jag vet att det finns signaler om att det är ett ansträngt läge på många håll. Regeringen kommer naturligtvis att fortsätta att följa utvecklingen. Det kommer fler budgetförhandlingar och diskussioner om hur olika myndigheter ska resurssättas. Där finns alltid möjligheter för regeringen att agera. Men den underliggande utvecklingen och den underliggande strategin är att vi måste se till att när vi är igenom puckeln – vilket vi nu är – måste också kostymen minskas så att den ligger i linje med de behov som kommer att finnas . 29 (M): Jag har tjuvkikat lite! brukar i debatter i sitt avslutande inlägg fara med påståendet att monterar ned välfärden. Men, herr talman, jag vill påstå att det är just det som den socialdemokratiska regeringen gör. Men vad värre är; med otillräckliga resurser till migrationsdomstolarna monterar regeringen ned inte bara välfärden utan också välmåendet hos de personer som det faktiskt handlar om, de som väntar på avgörande beslut om framtiden. Man kan bara föreställa sig hur den person mår som passivt måste vänta på att få starta sitt livs resa mot ett bättre liv, vilket är avhängigt ett beslut från migrationsdomstolen. Jag vill fråga justitie- och migrationsministern om regeringen är medveten om att till följd av den budget de har lagt fram kommer migrationsdomstolarna att behöva minska sin bemanning markant. Det har ministern tagit upp. Det innebär också att produktiviteten kommer att minska med färre avgjorda mål som följd. Är ministern medveten om den ökning av psykisk ohälsa som kommer till följd av den frustration som många känner och kommer att känna? Är regeringen införstådd med säkerhetsrisken när många människor måste vänta på beslut om framtiden? Om medvetenheten finns, vore det inte klokt att lägga fram en extra ändringsbudget – göra om och göra rätt? 30 Justitie- och migrationsminister (S): Det stämmer säkert att jag ofta pekar på att monterar ned vår välfärd. Så är det när får chansen. Skattesänkningar går alltid före satsningar i välfärden. Det är alltid så, och så var det också . Ni sänkte skatten med . Det gick före satsningar på bland annat det här området. underfinansierade migrationsdomstolarna med för att få rum för andra prioriteringar, där skattesänkningar framför allt för de mest välbeställda i vårt samhälle fick gå före allt annat. står här , , och säger att migrationsdomstolarna har för lite pengar. Jag tycker att hon borde ha agerat och sett till att de hade fått de resurser som de skulle ha haft – och inte, herr talman, ställt oss inför ett läge där det första vi fick göra när vi återkom var att skjuta till ytterligare 200 miljoner för att täcka upp för den underfinansiering som hade skapat. är den underliggande bilden att tar emot många färre asylsökande än vi gjorde . Vi har gått från att av alla som kom till EU kom till till att av alla som kommer till EU kommer till . Vi har det lägsta asylmottagandet . när och migrationsdomstolarna så att säga är över puckeln måste kostymen minskas. Antalet anställda kan inte ligga kvar på den nivå som migrationsdomstolarna haft tidigare. Man kommer att behöva minska den kostymen, helt enkelt för att de pengarna behövs på andra områden. Jag ser att balanserna minskar kraftigt, både och . Men jag följer naturligtvis utvecklingen i migrationsdomstolarna väldigt noga. Vi får se om vi behöver göra något ytterligare. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2019/20:144 om utvärdering av elektronikskatten 31 Finansminister (S): har frågat mig dels om jag kan tänka mig att utvärdera effekterna av kemikalieskatten ur både ekonomiska och arbetsmarknadsmässiga aspekter, dels om jag kan tänka mig att förändra skatten så att den om möjligt blir på europeisk nivå. Till att börja med vill jag reda ut vissa missuppfattningar i frågan. anger att skatten förväntades ge ökade skatteintäkter med . Den siffran kommer från betänkande och baseras på det förslag som presenterades där. Det förslaget genomfördes aldrig. De beräknade skatteintäkterna för det förslag som regeringen lämnade, och som sedan genomfördes, var lägre. anger även att skatten slår mycket negativt mot företag som köper in gammal elektronik, renoverar den och sedan säljer den till andra länder eller verksamheter som inte kan eller behöver köpa nytillverkad utrustning. Men i lagen finns ett undantag för varor som skattskyldighet har inträtt för. Redan beskattade varor beskattas alltså inte en gång till. För aktörer som har registrerat sig hos som lagerhållare finns dessutom ett undantag för varor som levereras till en köpare i ett annat land. När det gäller utvärdering av skatten lämnade regeringen ett uppdrag till och Kemikalieinspektionen att utvärdera kemikalieskattens effekter.