prot · H60953 · 2019-02-14 00:00:00 — att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i , att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i , att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i , att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i , att (M) avsagt sig uppdraget som suppleant i , att (M) avsagt sig uppdraget som suppleant i , att (M) avsagt sig uppdraget som suppleant i , att (M) avsagt sig uppdraget som suppleant i och att (S) avsagt sig uppdraget som suppleant i OSSE‑delegationen. Kammaren biföll dessa avsägelser. § 2 Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält , , och som ledamöter i , , , och som suppleanter i samt som suppleant i näringsutskottet under ledighet. vice talmannen förklarade valda till vice talmannen förklarade vald –till § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2018/19:43 till socialutskottet COM(2019) 88 till trafikutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 4 Rättelse i lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade betänkande 2018/19:SoU16 Rättelse i lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 14.) § 5 Översyn av – vissa frågor om och , m.m. betänkande 2018/19:KU14 Översyn av Riksrevi-sionen - vissa frågor om och , m.m. Översyn av - vissa frågor om och , m.m. (framst. 2018/19:RS5) 1 (SD): Som förste talare i ärendet ska jag göra en kort sammanfattning av betänkandet, bland annat av det stärkta sambandet mellan och . parlamentariska råd ges ett utvidgat ansvar och byter namn till råd för . Rådet kommer att utgöras av de ledamöter och suppleanter i och finansutskottet som dessa utskott nominerat. Rådet kommer att bli verktyg för samråd och insyn i men kommer inte att ha befogenhet att fatta beslut som gäller . Beslut av sådan art ska beredas av och finansutskottet i vanlig parlamentarisk ordning. Ansvarsfördelningen mellan och finansutskottet som föreslagits i framställningen är den mest ändamålsenliga och stämmer väl överens med fackutskottsprincipen genom att lagstiftningen om och myndighetens budget hålls samman. Vissa regler om tillsättning av tjänster inom ämbetet införs. Myndighetens slutliga form kommer dock att avgöras först efter att den parlamentariskt sammansatta kommittén som ska avgöra dess styrelseformer har lämnat sitt slutbetänkande för att ta ställning till. är nästan helt enig i detta betänkande, men jag vill framhålla att som styrelseformen ser ut hade det varit tänkbart att gavs möjlighet att besluta om en flexibel mandatperiod vid valet av respektive riksrevisor och att mandatperioderna då skulle kunna variera, till exempel mellan fem och . En sådan ordning skulle ge möjlighet att välja vilken mandatperiod som passar bäst i varje enskilt fall utifrån vad som framstår som mest lämpligt med hänsyn till berördas behov och önskemål samt riksrevisorernas inbördes successionsordning. Detta skulle enligt vår mening också kunna ha den positiva effekten att urvalet av personer som kan väljas ökar, då tiden för innehavet av ämbetet kan anpassas. I och med att nu aktuellt betänkande röstas igenom tas ordet ”samhällsnytta” bort från beskrivningen av den huvudsakliga inriktningen på den effektivitetsrevision som ska utföra. Detta är självklart bra, då den grannlaga uppgiften att avgöra huruvida en företagen åtgärd är att betrakta som nyttig för samhället eller inte bör vara förbehållen folket och dess valda företrädare. För att kunna göra en sådan bedömning på ett adekvat sätt underlättar det avsevärt om en saklig och utförlig beskrivning finns att tillgå av vilka effekter företagna åtgärder har haft på samhället. Avsiktliga och oavsiktliga samhällseffekter av en åtgärd kan, precis som framkom riksrevisionsutredning, vara ett betydligt vidare begrepp än att enbart mäta om det angivna målet för en åtgärd har uppfyllts eller inte. En noggrann redogörelse av inte minst de oavsiktliga effekterna, vare sig dessa är av ekonomisk eller annan karaktär, kan vara av särskilt intresse för politiska överväganden. Det är min och övertygelse att detta är själva essens. Vi hade därför gärna sett att begreppet ”samhällseffekter” uttryckligen hade ingått i effektivitetsrevisionens uppdrag, och jag yrkar därför bifall till reservationen. I detta anförande instämde (SD). 2 SKÅNBERG (KD): Översyn av Riksrevi-sionen - vissa frågor om och , m.m. Till att börja med yrkar jag bifall till utskottets förslag i KU14 och avslag på reservationen. är en del av kontrollmakt, och den ska göra en oberoende granskning av statlig verksamhet. Låt mig gå tillbaka . Då blev vi ledamöter i inkallade till . Det hade framkommit information som vi konstaterade skadade förtroendet för och riksrevisorerna. Mycket kan sägas, men jag sammanfattar med att säga att utskottet tog initiativ till en översyn av , och riksdagsstyrelsen beslutade om en parlamentariskt sammansatt utredning. Det visade sig att det behövdes en tydligare myndighetsstyrning av än vad som tidigare hade funnits. Ett led i detta är förslaget att det som är parlamentariska råd ska ges ett utvidgat ansvar. Det markeras genom att namnet byts till råd för . Rådet ska bestå av ledamöter och suppleanter som rekryteras från konstitutions- och finansutskotten, och det ska få särskilt tjänstemannastöd, lämpligen från . Rådet ska vara verktyg för samråd och insyn i , med en fast rutin som innebär att ledamöterna i rådet regelbundet rapporterar till sina respektive utskott, alltså KU och FiU. Vi föreslår även att ska ha ansvar för som myndighet medan finansutskottet ska ansvara för att säkerställa relevans, kvalitet och produktivitet i verksamhet. Enligt vårt förslag ska beredningsansvaret för myndighetens anslag och årsredovisning samt revision av myndigheten läggas på . Denna ansvarsfördelning anser vi är den lämpligaste och mest ändamålsenliga som den stämmer väl överens med fackutskottsprincipen. Vidare föreslår vi att på eget initiativ eller på begäran av någon av riksrevisorerna ska samråda med en riksrevisor om frågor av mer organisatorisk art. fanns det en risk att skulle ha stått helt utan ledning fram till dess att nya riksrevisorer blivit valda och hunnit tillträda. I detta betänkande föreslås en lagändring som gör det möjligt för att välja en tillförordnad riksrevisor fram till att en ordinarie riksrevisor har valts och tillträtt. Ändringen syftar både till att säkerställa att har en ledning i det fall alla riksrevisorer av någon anledning kan fullgöra sitt uppdrag och att ge möjlighet att vid behov tillfälligt förordna en riksrevisor för att antalet riksrevisorer inte ska vara färre än vad som är föreskrivet. Dessutom föreslår vi, som vi hörde tidigare, att ordet ”samhällsnytta” tas bort från beskrivningen av den huvudsakliga inriktningen på den effektivitetsrevision som ska utföra, eftersom det ska vara ett politiskt ansvar att avgöra om åtgärder som vidtagits är samhällsnyttiga eller inte. Vi vill inte att ska ha denna politiska slagsida. Slutligen föreslår vi att beslutet att lägga ned en granskning som inte bara avsett förberedande åtgärder ska redovisas på annat sätt än i en granskningsrapport. En redovisning av skälen för att en granskning lagts ned ger ju omvärlden en möjlighet att bedöma om granskningen lagts ned på sakliga grunder. Översyn av Riksrevi-sionen - vissa frågor om och , m.m. De lagändringar som finns i betänkandet föreslås träda i kraft . 3 (S): Tilltron till demokratin och samhällets funktioner kräver en väl fungerande kontrollmakt. roll är i detta sammanhang betydelsefull. Genom det förslag som har att ta ställning till stärks sambandet mellan och . Detta skapar möjligheter för arbete att utvecklas och också att säkerställa en folklig förankring. Det kräver professionalism och hög kvalitet och att detta förenas med öppenhet och en tydligt oberoende ställning. Jag vill med detta yrka bifall till förslag i betänkandet KU14 och avslag på reservationen. arbetar ytterst på medborgarnas – folkets – uppdrag. Ett starkt engagemang från är just en viktig förutsättning för att det ska bli en fortsatt god utveckling. Det förslag som föreligger innehåller en rad åtgärder som tar fasta på hur detta ska kunna genomföras i det vardagliga arbetet. En fast rutin med rapportering och en ansvarsfördelning mellan och finansutskottet lyfts fram. KU får ansvar för som myndighet. Dess budget flyttas från utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning till utgiftsområde 1 . Årsredovisning och upphandling hanteras också av KU. å sin sida får ansvar för att säkerställa relevans, kvalitet och produktivitet samt att bereda den årliga rapporten. parlamentariska råd ersätts, som vi också har hört här, av det som blir råd för och som ska bestå av en ledamot från varje parti och lika många suppleanter. Det föreslås också en lagbestämmelse om att detta råd ska samråda med och finansutskottet i frågor som berör dessa. råd för får en viktig roll för att säkerställa den folkliga och därmed den demokratiska förankringen. Förslaget innebär också att en möjlighet införs att välja en tillförordnad riksrevisor i den speciella situation som uppstår då en riksrevisor lämnar sitt uppdrag . Detta skedde 2016, något som också Skånberg hänvisade till, och det är en av orsakerna till den översyn som skett och sker. När det gäller effektivitetsrevisionen, som nämndes här, har det funnits en diskussion kring ordet ”samhällsnytta”. bör självklart kunna redovisa effekterna av politiska beslut och åtgärder, men det bör betonas att det ytterst är ett politiskt ansvar att avgöra om åtgärderna just är samhällsnyttiga. I detta fall har den revisionella granskningen en gräns, som vi ser det. i nuvarande form har funnits . , från representationsreformens införande i , var det av partierna politiskt utsedda statsrevisorer som skötte denna viktiga del av den gemensamma kontrollmakten. Översyn av Riksrevi-sionen - vissa frågor om och , m.m. Genom grundlagsskyddade oberoende har man att granska statens verksamheter och myndigheter efter de förutsättningar som gäller och som har gällt . Ledorden som lyfts fram om öppenhet, oberoende och professionalism är sådant som förpliktar och är värt att betona. Som nämnts pågår en parlamentarisk utredning, där jag själv och en del andra här i salen ingår, om ledning. Fram pågår det arbetet som sedan kommer att bli föremål för underlag till eventuellt kommande beslut här i . För egen del vill jag förutom de grundläggande uppgifterna kring aktuella granskningar framhålla utvecklingsfrågorna och en aktiv och framåtsyftande inriktning. I detta sammanhang, fru talman, är omvärldsfrågorna viktiga att betona. medverkar i internationella sammanhang för att stärka demokrati och ett oberoende revisionsarbete globalt. Det är också av stor vikt att vara med där internationella standarder utformas och förbättras. Genom medlemskapet i Indosai, , spelar svenska en betydelsefull roll som pådrivande i organisationens arbete. Även i det europeiska samarbetsorganet och i det nordiska revisionssamarbetet spelar viktiga roller. Det internationella arbetet är till för att stödja den demokratiska utvecklingen i olika delar av världen, och i fokus står just att stärka parlamentens kontrollmakt. Bland de aktuella samarbetsprojekten som kan nämnas och som vi också kan se på utmärkta hemsida finns länder som , , , och några till. Utgångspunkten är att genom långsiktiga samarbeten stödja reformer och strategier som kan vara vägledande för utveckling av revisionsprocesser, användarvänliga rapporter eller kvalitativa relationer. Detta är också sådant som jag anser att vi bör ha med när vi diskuterar uppgift. En riksrevision väl förankrad i fyller, som det vi har att ta ställning till, en betydelsefull funktion såväl i omvärlden som här hemma i . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) § 6 Kompletterande bestämmelser till EU:s geoblockeringsförordning betänkande 2018/19:NU6 Kompletterande bestämmelser till EU:s geoblockeringsförordning (prop. 2018/19:26) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 14.) § 7 En ny kustbevakningslag betänkande 2018/19:FöU4 En ny kustbevakningslag (prop. 2018/19:16) 4 (S): Jag är nöjd och stolt över att vi äntligen har ett färdigt förslag till en ny kustbevakningslag. ställer sig enigt bakom det, och jag vill börja med att yrka bifall till förslaget. såg i stort sett likadan ut. Den bestod av två strandridare som hade till uppgift att förhindra smuggling och vrakplundring längs med . Mycket har hänt . spelar en viktig roll i svensk brottsbekämpning. Den övervakar och kontrollerar sjötrafiken och fisket, värnar miljön och hjälper människor till sjöss. Den medverkar i internationella samarbeten för att utveckla gränskontrollen, brottsbekämpningen till sjöss, miljöskyddet och annan sjöövervakning. Den nuvarande regleringen är dock utspridd i ett flertal lagar, och befogenheterna har inte ändrats sedan blev en myndighet 1988. Detta gör det svårt att få en samlad överblick, och det påverkar också hur lagen används och tolkas. Därför är det hög tid att lagen anpassas . Därför känns det bra att regeringen nu föreslår en ny kustbevakningslag som innehåller alla befogenheter och regler som rör . Jag har tagit del av många kloka synpunkter från remissinstanser och Lagrådets yttrande, och jag kan konstatera att det är ett väl genomarbetat förslag som ligger framför oss. själv är positiv och framhåller i sitt remissyttrande bland annat att förslagen ger förutsättningar för att effektivare förebygga, förhindra och upptäcka brott till sjöss och i kustnära områden. Detta handlar inte bara om att samla regleringarna på ett och samma ställe. Den kanske allra viktigaste förändringen är att regeringen föreslår att får utökade befogenheter för brottsbekämpning och ordningshållning till sjöss. kommer på egen hand att kunna utreda vissa brott. Myndigheten kommer att få bedriva visst förundersökningsarbete. Den kommer också att få utökade möjligheter att stödja polisens arbete med brottsbekämpning som inte är direkt sjörelaterad, till exempel våldsbrott som begås till sjöss. Detta kommer att öka tryggheten vid våra gränser, vid våra kuster och till sjöss. stärker förslaget också polisens befogenheter till sjöss. Polisen ska nu få rätt att genomsöka båtar efter vapen och andra farliga föremål under samma förutsättningar som gäller för genomsökning av fordon. Det har faktiskt blivit vanligare att personer med koppling till organiserad brottslighet använder sig av båtar. Det finns risk att illegala vapen förvaras på dessa båtar när polisen inte har haft samma befogenhet. En polismans möjligheter att ta hand om dessa vapen har varit begränsade. Självklart har huvudansvaret för brottsbekämpningen. Men vi har alla mycket att vinna på att får ett utökat och mer självständigt ansvar för brottsbekämpning. Förslaget ger också tydligare geografiska ramar. Men lagen ska ändå få tillämpas i andra geografiska områden om , eller någon annan myndighet behöver hjälp. Ett sådant exempel kan vara att begär biträde av på grund av ordningsstörningar på en ö. Jag tänker till exempel på Ungskär i , där kan finnas snabbare på plats än . De nya geografiska ramarna innebär också att nu ska få göra ingripanden på land om själva brottet har begåtts till sjöss. En utökad, enhetlig och mer samlad reglering av uppgifter och befogenheter kommer att ge en effektivare brottsbekämpning. Dessutom kommer den nya lagen att främja samverkan mellan de olika myndigheterna, och detta kommer också att ge välbehövlig avlastning. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. 5 (M): Det känns ganska stort att som ny riksdagsledamot stå här och plädera för förslaget om en helt ny lag, som vi moderater också yrkar bifall till. I kustbevakningslagen samlar vi befogenheter inom områdena brottsbekämpning, ordningshållning samt kontroll och tillsyn i en och samma lag för att göra regleringen mer enhetlig och lättöverskådlig. Jag gillar enhetlighet och lättöverskådlighet, och jag gillar tydligheten här. Vi moderater tycker att det är bra att nu på egen hand kommer att kunna utreda vissa brott till sjöss och få rätt att initiera och även i vissa fall bedriva ett förundersökningsarbete. Jag tror att vi bättre kan tillvarata deras kompetenser på detta sätt. Detta förslag stärker också polisens befogenheter till sjöss. Polisens fokus på kärnuppgiften – ingripa mot, utreda och klara upp brott – är nödvändigt. kommer poliser också att få rätt att söka igenom båtar efter vapen och andra farliga föremål under samma förutsättningar som gäller för genomsökning av fordon. Det är bra, eftersom en ganska stor del av vårt land har en yta mot hav – . Och det har blivit allt vanligare att personer med koppling till organiserad brottslighet skaffar sig båtar för att använda i olika sammanhang, vilket naturligtvis bland annat medför en risk för att illegala vapen förvaras där. Problemet är bara att har en nationell polis- och trygghetskris. poliser ges med denna lag ytterligare förutsättningar att göra sitt jobb, och det är bra. Men, fru talman, problemet är att det inte finns tillräckligt många poliser för att utföra jobbet. slutade så många som 48 poliser sin anställning av andra skäl än sin pension. Hälften av dem var . Det är alltså personer som har valt att utbilda sig till poliser men som lämnar yrket . För att behålla poliser och locka fler nya poliser till yrket behöver polislönerna höjas. Jag vet ett fall där en polis nu slutar, och han får mer när han byter jobb från att ha varit polis med skiftjobb och alla risker till att sitta i en kommun som handläggare 9–17 om dagarna. Det är klart att mer lockar. Det blir i alla fall en liten slant över , trots att han bor i glesbygd, kör mycket bil och kommer att drabbas av den ena glesbygdsbestraffningen efter den andra. Konkurrenskraftiga löner är avgörande för att komma till rätta med polisbristen, för att vi ska kunna få fler att stanna i polisyrket och få fler att bli poliser. Därför var det en konkret åtgärd från oss moderater att i budgeten – och budget – avsätta resurser för höjda polislöner. Det är resurser som kan användas till höjda polislöner, utöver sedvanlig löneförhandling. Men är det ytterst tveksamt om satsningen kommer att bli av. För att fler brott ska upp krävs det reformer för att stärka svensk polis och rättsväsendet. Detta är en helt ny lag som är jättebra. Men var är allt det andra? Den frågan måste man ställa. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) En ny europeisk agenda för kultur § 8 En ny europeisk agenda för kultur En ny europeisk agenda för kultur (COM(2018)267 final) 6 i (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till motivreservation i det aktuella ärendet. är ett Europavänligt men EU-kritiskt parti. Samarbete och frihandel med andra länder i är en självklarhet för oss och något som vi starkt vill värna. Faktum är dock att EU länge gått i en alltmer överstatlig riktning, och inte heller det kulturpolitiska området är förskonat från denna trend. Den nya europeiska agendan för kultur från EU, som vi debatterar här i kammaren, ser positivt på i vissa avseenden. Exempel på det återfinns i hur man i agendan visar på en vilja att framhålla kulturens och kulturarvets sociala och ekonomiska betydelse. Här är man givetvis något på spåren, då kulturen och kulturarvet har en enorm sådan potential även som vi sverigedemokrater ser det. har dock också betydande kritik att framhålla vad gäller den nya europeiska agendan för kultur från EU. Kulturfrågor ser vi som ett område där det är den nationella kompetensen som särskilt bör och ska understrykas gentemot EU. ska inte sätta agendan för vilken kulturell agenda som ska råda här i . Även så som EU med dess fördrag är uppbyggt framgår det av artikel 167 i fördraget om EU:s funktionssätt att kulturpolitiken är en nationell kompetens. I nämnda artikel 167 betonas respekt för nationell och regional kulturell mångfald, och vikten av att förbättra kunskaperna om och att sprida de europeiska folkens kultur och historia betonas. Det låter bra så långt, tycker jag. En ny europeisk agenda för kultur till vad jag just nämnde om kulturpolitiken som en nationell kompetens och vad som framhålls från EU-håll ser dock vi sverigedemokrater saker som gör oss tveksamma vad gäller den agenda för kultur som vi nu diskuterar. Den syn på europeisk identitet som framkommer av ärendet är problematisk, och hur man vill arbeta med denna identitet från EU-håll är problematiskt. rika kulturella mångfald kan för oss européer vara en stor tillgång och styrka, exempelvis socialt och ekonomiskt, vilket man visar att man förstår i den nya agendan för kultur. Däremot behöver man akta sig för den centralisering av kulturpolitiken på EU-nivå som vi tyvärr ser tendenser till i den agenda vi nu debatterar. Under hundratals – ja, till och med tusentals – år har den europeiska kulturella mångfald vi har vuxit fram genom många olika folkgrupper, nationer, statsbildningar och så vidare på vår kontinent. Att det är så behöver man förstå och bejaka. Att från EU-håll söka centralisera kulturpolitiken på ett sätt som inte har skett tidigare i historien ser vi sverigedemokrater som motsägelsefullt, och om man vill bejaka den europeiska kulturella mångfald som vuxit fram organiskt och är det dessutom riskfyllt. Det är snarare en hög grad av decentralisering som har lett fram till denna mångfald, inte toppstyrning och likriktning – även om det förstås är så att kulturer av har en mångfasetterad bakgrund. Vi menar att det från EU inte uttrycks en tillräcklig förståelse för detta samband och att unionen skulle behöva inta en mer lyssnande attityd i frågor som dessa. har vidare vänt sig emot budgetdrivande förslag på det kulturpolitiska området när det kommer till EU-nivån, med tanke på synen på kulturpolitiken som en nationell angelägenhet och kompetens. I ärendet framhålls förslag på EU-nivå som vi menar i senare led kommer att, om de genomförs, leda till övertramp mot den hållning vi har i frågan – att budgetdrivande förslag på EU-nivå inskränker kulturpolitiken som nationell angelägenhet. Vad gäller Kreativa , som framhålls i ärendet, har vi från framfört kritik när kulturutskottet har haft frågan på sin dagordning. Med tanke på att det i detta ärende om en ny europeisk agenda för kultur hänvisas till att just Kreativa ska vara ett verktyg för att genomföra kulturpolitik från EU-håll finns det även i den delen anledning för oss att vara kritiska. Detta är några av de centrala synpunkter vi från har på förslaget om en ny europeisk agenda för kultur. 7 (S): Vi är här för att debattera en ny europeisk agenda för kultur. Denna agenda syftar till att använda kulturens kraft för att skapa en mer inkluderande och rättvis union samt stödja innovation, kreativitet och en hållbar sysselsättning och tillväxt. Det är positivt att EU har enats kring en agenda som lyfter fram kulturens viktiga betydelse och erkänner dess inneboende styrka. Det skapar ännu ett incitament för att inom EU fortsätta lyfta fram vikten av att respektera yttrandefrihetens grundläggande principer och verka för att stärka civilsamhället i alla medlemsländer och rätten till konstnärlig frihet – frågor som tyvärr är självklara i alla EU:s medlemsländer. En ny europeisk agenda för kultur Det är också välkommet att agendan ser kulturarvet och digitaliseringen som två övergripande och prioriterade områden. Digitalisering inom kulturen medför många nya möjligheter och bidrar till tillgängliggörande av kulturen, men det innebär också en del utmaningar – bland annat i form av upphovsrättsfrågor – som är svåra för ett enskilt land att lösa på egen hand. Där är gemensamma lösningar avgörande. Även kulturarvet är av stor betydelse då vi genom att vårda och dela med oss till varandra av det gemensamma kulturarvet bidrar till ökad kunskap och förståelse om varandras historia. Det ger pusselbitar i tolkningen av samtiden. Den ståndpunkt i denna fråga är väl avvägd.