prot · H60991 · 2019-05-13 00:00:00 — Det viktigaste är att vi har en mycket klar insikt om problemet och allvaret i situationen, men framför allt om vad vi gör och hur vi skapar möjligheter och att vi inte bara märker det negativa utan också möjligheterna. Detta tror jag är absolut viktigast. 18 (KD): Tack, statsministern, för återrapporten! Som flera har varit inne på var det omfattande områden som skulle förhandlas, och man skulle bara säga något övergripande om vilken inriktning man vill ha för EU framöver. Bra så, men när det gäller uttalandet är det två saker som jag har reagerat på. Det ena är att vi ska stå enade vad som än händer. Detta är jättebra, men hur ser statsministern på sammanhållningen nu? Vi har och situationen där, och vi har brexit och , som får vara med på vissa möten men inte andra. satt ju med när ni sa att vi ska hålla ihop i vått och torrt. Hur ser statsministern på detta? Vi kristdemokrater har agerat inom , som är den politiska grupp där vi deltar, för en uteslutning av där. Man har mist sitt inflytande i och får inte delta i olika beslut. De straffmetoder som EU har är att de som inte uppfyller sina åtaganden enligt EU:s värderingar, exempelvis rättsstatens principer, inte får delta i . Detta är enligt artikel 7, som statsministern känner till. Tycker statsministern att bör uteslutas från ? Eller vad vill statsministern göra för att få till stånd enighet även kring värderingarna? Har statsministern uttalat sig i frågan inom när det gäller ? 19 Statsminister (S): Först och främst tycker jag att gör en viktig överblick. Det gäller att se detta. När man sitter i känns det som att det finns något slags grundläggande sammanhållning och ett behov av detta. Det är helt nödvändigt. Men det är klart att jag också funderar från tid till annan. Brexitsituationen försvagar EU – den förstärker inte EU. Att vi har några länder som absolut inte vill ta något ansvar i migrationspolitiken, i alla fall inte så här långt, förstärker inte EU. Det ordkrig som vi har haft, åtminstone mellan och , är inte heller till gagn för ett starkt EU. Det finns alltså oroshärdar och saker som vi måste ta oss an. Just därför är den framtida diskussionen viktig – att vi kan enas om vilken riktning vi ska ha, både vad gäller förhållningssätt till varandra och vad gäller de sakpolitiska frågorna. I är ett artikel 7-förfarande inlett, och vi har uttryckt stöd för att kommissionen gör detta. Det är kommissionen som måste göra denna bedömning vid varje givet steg. Det går inte åt rätt håll vad gäller exempelvis akademins frihet, och detta är uppenbart när ett universitet tvingas flytta. Men det är också av andra skäl. Jag är inte beredd att uttala någon exakt uppfattning om detta. Jag är alltså inte beredd att ge uttryck för att det nu är dags för uteslutning, utan detta måste följa det artikel 7-förfarande som gäller och som leds av kommissionen. Det kommer med all sannolikhet heller inte att finnas något enhälligt stöd för en sådan åtgärd. Återrapportering från Europeiska rådets möte Däremot tycker jag – och det har jag gett uttryck för – att om man inte följer våra gemensamt fattade beslut och står upp för våra värderingar i exempelvis migrationsfrågan bör det få ekonomiska konsekvenser. är det land som per capita tar emot mest stöd från EU, och det kan inte vara rimligt att man bara tar emot pengar och inte ställer upp på våra gemensamt fattade beslut. 20 (KD): Tack, statsministern för svaret! Jag hoppas att vi är eniga om att vi måste ta krafttag mot och den negativa demokratiska utveckling som sker där. Detta har också bäring på en annan punkt som fanns med i Sibiudeklarationen, nämligen ansvarsfulla världsledare. När det gäller situationen för uttalanden om mänskliga rättigheter har vi i föreslagit kvalificerad majoritet för sådana uttalanden från rådet. Hur ser statsministern på det? Detta har bäring också på situationen i , som är allvarlig. Vad gör EU-ledarna nu? Diskuterades inte detta? Det är en ohållbar situation för migranterna i , som det ser ut . På något sätt måste de få hjälp att antingen återvända till sina länder eller få göra sina asylansökningar på något sätt. Hur ser statsministern på situationen där? 21 Statsminister (S): När det gäller krafttag mot och behövs det också mot , som har en alldeles för klen inställning till korruption, helt uppenbart. Vi måste stå upp för värderingar, för det är avgörande. Om unionen inte bara ska hålla utan också utvecklas måste värderingar – detta fundament – finnas där, och ska vi stå upp för det. Om det ska vara QMV eller inte har vi inte diskuterat, och det har jag heller inte tagit ställning till. Jag tror inte att det skulle gå att komma fram där heller. Det var tydligt från exempelvis Orbáns och sida att kvalificerad majoritet i utrikespolitiska frågor inte är aktuellt eftersom, menar han, man har så olika utgångspunkter. Det hindrar dock inte och ska inte hindra EU från att agera i till exempel , och ett antal länder. Detta görs också, inte minst via den höga representanten. 22 (L): Tack, statsministern, för återrapporten! Jag tror att vi är många här inne som är eniga om att Sibiuförklaringen är ett bra valmanifest och inlägg i EP-valet, som rullar över . Jag tycker att det känns bra med de gemensamma ståndpunkterna. Som många av de föregående talarna och också statsministern själv har varit inne på återstår det konkreta arbetet, och det återstår att se vad det kan leda till. Det är mycket arbete som ligger framför oss i . Min fråga till statsministern är: Hur ska man se till att detta börjar efterlevas rent konkret? Vi ser tyvärr stora sprickor mellan länder, vi ser situationen i , som var inne på, och vi ser situationen i , som man kan tolka som att det går åt fel håll. Vi har en rörig situation i och med och brexit. Hur ska vi då kunna laga detta och faktiskt få denna deklaration att ses som en möjlig väg framåt? Återrapportering från Europeiska rådets möte Då kommer jag in på det som statsministern redan har berört lite grann, nämligen budgetfrågorna. Hur ska man konkret kunna få enighet kring en budget där man faktiskt ser till att det blir dyrt att inte följa de gemensamma deklarationer som vi tillsammans slår fast om mänskliga rättigheter, demokrati och utveckling framåt i ? 23 Statsminister (S): Det konkreta arbetet ligger helt riktigt framför oss. Sibiudeklarationen i all ära, men det är nu efteråt som det ska ske. pågår arbete när det gäller flera av dessa perspektiv. Jag tänker på klimatet, på migrationen och på säkerhetsarbetet. Det är inte helt och hållet en nystart. Men det är helt rätt att det efter Europaparlamentsvalen – med ett nytt Europaparlament, med en ny kommission, med en ny kommissionsordförande, med en ny ordförande för och så vidare – måste till ett rejält nytag. Dessa har lite olika karaktär. När det gäller fortsätter det förfarande som finns reglerat i fördraget om hur detta ska hanteras. Men det är nog så viktigt att nu återigen se till att värderingarna efterlevs, annars underminerar vi hela unionen. Brexit lever sitt eget liv, om man får uttrycka sig på det sättet, och det är bara att se till att vi alla hjälps åt att göra det så pragmatiskt och så bra som möjligt. Just nu ser det inte bra ut; det är bara att erkänna. Det finns faktiskt en risk för en krasch ut ur EU. Det vore väldigt allvarligt, både för EU och för , men framför allt för . Många hade sett fram emot att budgetdiskussionen skulle hinna av . Jag har aldrig trott på den möjligheten, och det kommer inte heller att bli så av de skäl som också här pekar på. Vi har olika syn på inte minst vad det ska kosta att inte följa . Jag ser dock en liten förstärkning av det antal länder som tycker att det också måste kosta om man inte står upp för gemensamt fattade beslut. Därmed inte sagt att det finns någon enhällighet för det. Men det är en faktor som inte minst några av de stora länderna också har fört fram mycket tydligt. Där har vi alltså stöd för detta synsätt. Men det återstår många svåra diskussioner innan det är klart. 24 (L): Jag tackar statsministern för svaret. Jag skulle vilja lyfta fram en särskild fråga som statsministern själv har tangerat , nämligen den sociala pelaren. Det handlar om det gemensamma arbetet med att fördjupa samarbetet, att samtala mer med varandra och att lära av varandra på ett fördjupande sätt framåt. Man måste betona att den sociala pelaren är mer än bara arbetsmarknad, som statsministern har varit inne på. Den är mer än bara gemensamma regelverk och så vidare runt dessa delar. Det handlar faktiskt om den sociala situationen på bredden för medborgare, både hur vi ser på varandras medborgare och hur staterna ser på sina egna medborgare. Hur går dessa samtal mellan länderna? Vi vet ju att det även här finns en djup oenighet bland om hur vi ska se på dessa otroligt viktiga frågor för att EU ska vara den fördjupande kraft som vi så gärna vill ha. 25 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte När den sociala pelaren diskuterades var utgångspunkten att detta är en fråga om nationell beslutanderätt. Det är det som gör att de som kanske inte är lika drivande, om jag uttrycker mig så, i dessa frågor ändå har accepterat detta. Vi ska komma ihåg att när detta diskuterades samlades alla EU:s länder i , och alla har sagt att detta är någonting bra som de vill driva vidare av precis det skälet att EU måste vara mer än något för bara kapital och företag. Det är viktigt i sig, och denna marknad är viktig. Men det är faktiskt de anställda runt om i både offentlig och privat sektor – över alla sektorer – som ser till att skapa värdena, och de behöver känna en viss social trygghet. Jag tror att det kommer att handla om det, alltså att vi här har gemensamma faktorer som vi sätter upp. Vi mäter och jämför med varandra. Vi får erfarenheter av varandra och lär av varandra. Då kan vi föra den sociala dimensionen framåt. 26 (S): Jag tackar statsministern för återrapporten. Ni sammanträdde i på årsdagen för den union som föregick den union som vi har , , som stod helt i fokus för att undvika framtida krig på vår kontinent. På ett sätt är det lite ironiskt att det är kol och stål som står i centrum och som måste vara i fokus, men på ett helt annat sätt, . Då handlar det om att få bort kolet och få det att stanna i marken. Vi måste se till att vi får en kolfri produktion av stål. Därför är det glädjande att höra att just klimatfrågan var en av de frågor som många tog upp under mötet och ville se som en prioritering. Men det finns en bild som har etsat sig fast i mitt minne och i många andras, tror jag. Det är bilden från i när president , förbundskansler och från sitter och ser väldigt hängiga ut och har gett upp om att komma vidare i klimatfrågan. De gav upp om att komma överens om det som de egentligen redan då behövde komma överens om. Det tycker jag är förskräckligt av många skäl. Det är såklart förskräckligt för klimatet men också för tilltron till demokratin. Jag tror därför att det är otroligt viktigt att vi på demokratisk väg visar att vi är mogna att lösa denna situation. Tror statsministern att det initiativ som var med och tog tillsammans med många andra länder kan vara en av de saker som gör att vi faktiskt på demokratisk väg kan hitta dessa lösningar? Egentligen är det inte så tekniskt svårt. Men det krävs politiskt mod, och det krävs att vi vågar göra det tillsammans. 27 Statsminister (S): Jag blev för egen del glad att klimatet ändå hade så stor plats hos många. Som jag sa har nu sagt att de är med och att de vill vara i denna grupp. Kan man få fler att ha denna attityd är det klart att detta kommer att underlättas betydligt. Situationen var nog lika allvarlig när mötet i ägde rum, men det är mer uppenbart nu att det inte finns någon väg tillbaka. Vi måste klara av klimatomställningen. Möjligtvis har denna insikt ändå förstärkts som har gått sedan mötet i . I den meningen har vi en ny situation när det gäller att det går lättare att tala om målsättningar , även om länderna har olika syn på hur tufft man kan gå fram. Men jag tror att det handlar om kombinationen av de gemensamma målen och den gemensamma ansträngningen och om att vi, som har nämnts här i diskussionen, också hjälps åt. De som har en längre resa behöver ett starkare stöd, helt enkelt. Vi måste inse det. Återrapportering från Europeiska rådets möte I grunden ligger allas behov och önskan om att få en tillväxt som gör att välfärden kan öka. Vår syn på detta är att det är så vi ska ta oss an klimatomställningen. Det är genom nya jobb, den nya tekniken och så vidare som den riktiga tillväxten kommer. Jag tror faktiskt att mycket är psykologi när vi ska ställa om. Om länder tror att det blir sämre med klimatomställningen och om man tar ansvar, då blir det svårare. Men vår ambition är att vi ska framhålla att det blir bättre. Och vi kommer att hjälpas åt. Detta är nog så viktiga besked i denna diskussion. 28 (S): Jag tackar statsministern för svaret. Statsministern är redan inne på den fråga som jag tänkte ta upp, nämligen att alla måste se att denna klimatomställning sker på ett rättvist sätt. Statsministern talade här om att vi nationer måste hjälpas åt. Jag tror också att det är viktigt att se att individerna måste hjälpas åt. Precis som statsministern är inne på är det riktiga hotet mot ett gott liv att vi inte gör någonting mot klimathotet. Det är genom att göra någonting åt det och klara det tillsammans som vi kan garantera alla ett gott liv. Men det hindrar inte att det finns enskilda människor som kan komma i kläm i denna förändring. Då måste vi tillsammans se till att alla kan känna sig trygga med att vi gör denna omställning på ett rättvist sätt, men också på ett sätt som gör att vi kan öka jämlikheten och se till att alla faktiskt kan leva ett gott liv. Hur ser statsministern på detta? Finns det ett stöd för denna insikt också bland EU:s ledare? 29 Statsminister (S): Vi pratar ärligt talat inte så mycket om just den individuella delen, alltså personers engagemang och behov av stöd. Men den är helt nödvändig. Man måste gå hela vägen. Det gäller de enskilda länderna, men det gäller också vad vi kan göra för att på riktigt stödja folkrörelsen för klimatomställning. Det är vad som behövs. För svensk del finns det någonting som vi kanske kan sprida mer. Även om vi inte är bäst alla gånger tror jag på den gröna skatteväxlingen, som vi nu ska ge oss i kast med – det handlar om 15 miljarder. Den innebär att det kommer att bli dyrare med utsläpp och det som förorenar och så vidare. Men det kan vi sedan använda för att stödja dig som individ i den omställningen. Du får alltså inte räkningen ensam, utan det här gör vi tillsammans. Återrapportering från Europeiska rådets möte Vi vill få människor att göra rätt. Människor vill göra rätt. Och vi ska underlätta för människor att göra rätt. Det handlar alltså om både land- och individnivå. Återrapporteringen var härmed avslutad. § 2 Meddelande om statsministerns frågestund Tredje vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister (S). § 3 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2018/19:KrU11 Kulturskaparnas villkor 2018/19:KrU12 Allmänna kulturfrågor 2018/19:KrU10 Idrott och friluftsliv § 4 Svar på interpellation 2018/19:149 om ändringar i vattentjänstlagen 30 Miljö- och klimatminister (MP): har frågat mig när regeringen avser att framställa en proposition med förslag på ändringar i vattentjänstlagen för att kunna medge ökat byggande utanför tätorter, minska ledtiderna i planprocesserna samt påskynda åtgärdandet av ett stort antal enskilda avlopp som inte lever upp till gällande lagstiftning. Regeringen har uppmärksammat att vissa kommuner upplever skyldigheten att ordna vattentjänster enligt 6 § lagen om allmänna vattentjänster som ett hinder för nybyggnation på landsbygderna. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att se över kommuners skyldighet att ordna allmänna va-tjänster. Utredaren skulle bland annat ta fram förslag för att underlätta byggandet och öka andelen godkända avloppsanläggningar på landsbygderna. Utredningen om hållbara vattentjänster presenterade sitt betänkande Vägar till hållbara vattentjänster . Utredningen föreslår att kommunen vid bedömningen av behovet av allmänna vattentjänster ska kunna beakta alternativ till allmänt vatten och avlopp för att uppnå ett motsvarande skydd för människors hälsa och miljö. Enligt utredningen ger detta kommunen större flexibilitet för enskilda lösningar, vilket skulle kunna underlätta byggandet utanför tätorter. Utredningen föreslår också en uppsättning andra insatser, bland annat framtagande av förbättrade kunskapsunderlag, kompetensutveckling, utveckling av tillsynsvägledning samt att se över möjligheterna för att ge stöd till kommunerna för va-rådgivning. Ytterligare ett förslag från utredningen handlar om att det behöver utvecklas ett system för insamling av uppgifter om små avlopp, bland annat för att på nivå få tillgång till ett planeringsunderlag som kan användas i tillsynsplanering, va-planering samt översikts- och detaljplanering. Om förslagen genomförs skulle det enligt utredaren kunna bidra till att det blir enklare för fastighetsägare att göra rätt när det kommer till frågor om små avloppsanläggningar. Det skulle kunna bidra till att åtgärdande av icke godkända avlopp påskyndas. Vägar till hållbara vattentjänster har remitterats, och regeringen bereder betänkandet. 31 (KD): Tack, ministern, för att du kommer hit och debatterar va-lösningar! Jag tror inte att vi har särskilt stora åsiktsskillnader när det gäller detta. Men det är viktigt att belysa. Jag hävdar att vi har en bostadskris i . Vi skulle behöva bygga ungefär 70 000 nya bostäder , men vi är nere på ungefär 40 000 bostäder . Detta drabbar medborgare i olika skeenden av livet, de som behöver byta bostad men även de som behöver komma in på bostadsmarknaden och få en egen bostad . Det är en väldigt viktig fråga för mig. Att bygga bostäder är inte bara en uppgift för de stora kommunerna utan även för de små. För att vi ska klara bostadskrisen behöver hela landet hjälpa till med att bygga nya bostäder. Det är spännande att även de mindre kommunerna ser ett behov av det och att de gärna skulle göra det. Förutom själva kostnaden för byggnationen, som i många fall överstiger värdet på det man bygger, upplever både kommuner och enskilda fastighetsägare att de styvnackade lagarna mer eller mindre tvingar kommunerna att driva fram kommunalt va i områden som blir något större, även om det både ekonomiskt och miljömässigt kan finnas väl så bra alternativa lösningar. Detta leder till att kommunerna avstår från att planlägga för och bygga nya bostäder i områden som annars är alldeles utmärkta för bostäder. Kostnaderna blir för höga när det gäller va, och konsekvenserna för en del närboende blir också väldigt ekonomiskt kännbara om man va-sanerar ett område. Detta drabbar inte bara de nybyggda bostäderna utan även bostäder som finns i ett område . Man tar dock inte hänsyn till om det finns fungerande va som mycket väl klarar de miljökrav som ställs. Man tar inte heller hänsyn till om det enskilda avloppet har skapats eller . Kort sagt är lagarna kring detta inte uppdaterade utifrån dagens situation. Det krävs för att kommuner ska kunna bygga på attraktiva platser dit det inte nödvändigtvis alltid är miljömässigt eller ekonomiskt försvarbart att dra kommunalt va. Även många alternativa lösningar är väl så bra miljömässigt, vill jag hävda. Jag vill inte att ministern ska missförstå mig på denna punkt. Det är oerhört viktigt att vi har va-anläggningar som motsvarar de miljömål vi har och som hjälper oss i vår miljösträvan. Vi ska finna de va-lösningar som inte uppfyller kraven för de miljömål vi sätter upp, och i många av dessa fall är kommunalt va det bästa alternativet. Däremot tycker jag att det är ekonomiskt slöseri att ta bort en va-anläggning som enligt mätningar är väl så bra som den kommunala va-anläggningen, bara för att vi tycker att det alltid ska vara kommunalt va. Vi måste ha fokus på miljö och ekonomisk nytta. Vi ska inte tumma på miljönyttan men inte heller ta bort helt fungerande va-anläggningar utan att göra en ekonomisk bedömning. Låt oss bygga där människor vill bo och göra en va-lösning som är anpassad utifrån de förutsättningar som finns i området. Svaret som miljöministern ger är en upprepning från den utredning som varit tillsatt och som har gett sitt slutbetänkande. Jag kan tycka att flera av förslagen i betänkandet skulle underlätta situationen. Ge kommunerna bättre möjlighet att utifrån sina förutsättningar skapa va-anläggningar som är både miljömässigt och ekonomiskt gångbara. Då skulle bostadsbyggandet i mindre kommuner öka. Då skulle den fastighetsägare som har investerat i en bra va-anläggning och som har gjort sin del inte behöva vara orolig för att tvingas in i kommunalt va och få betala notan två gånger. Ministern missade att svara på när det kan tänkas komma en proposition som har sin grund i detta betänkande. När tror ministern att vi kan förvänta oss en proposition? 32 Miljö- och klimatminister (MP): Tack för frågan, ! Jag instämmer i att vi inte har olika syn på detta. Det är oerhört viktigt att man ska kunna bygga bostäder i hela landet, och även landsbygderna är viktiga för bostadsförsörjningen. Regeringen har uppmärksammat att kommuner upplever att skyldigheten att ordna vattentjänster leder till att man, egentligen för säkerhets skull, hindrar nybyggnation av bostäder på landsbygderna. Om avloppsanläggningarna eller vattentjänsterna inte fungerar tillfredsställande och är farliga för hälsa eller miljö faller ansvaret nämligen tillbaka på kommunerna. Det är ett stort ansvar. Och det är viktigt att vi har fungerande vattentjänster, så att vi inte riskerar hälsa och miljö. Just utifrån detta har utredningen gjorts. Vi har fått remissvaren. I pågår nu ett arbete med att titta på dem, för att se hur vi ska kunna gå vidare i denna fråga. Det är precis som säger. Det finns väldigt allvarliga frågor kopplade till vatten och avlopp. Vi vet att dåligt renade avlopp innebär en risk för spridning av smittämnen som bakterier, virus och läkemedelsrester som är en fara för människors hälsa. Vi vet också att det kan bidra till övergödning av våra vattendrag, sjöar och hav. Bidragen av kväve och fosfor från enskilda avlopp är inte försumbara, särskilt inte . De står för av tillförseln av fosfor till vatten i om man drar bort den naturliga bakgrundsbelastningen från till exempel skogsmark. De enskilda avloppen är huvudkällan till övergödning när avrinningen från åker- och skogsmark är liten. Det är förstås både en miljö- och hälsofråga som måste beaktas och tas på största allvar. Det ligger under mitt ansvarsområde. Min kollega, och tidigare kollega, bostadsministern har ansvar för bostadsförsörjningen. Vi är i regeringen eniga om att vi behöver underlätta för att man ska kunna säkra en bra bostadsförsörjning i hela landet. Landsbygden måste ha de rätta förutsättningarna för att man ska kunna bygga även där. Jag konstaterar att utredningen bland annat kommer med förslaget att kommunerna ska kunna beakta alternativ till allmänt vatten och avlopp för att ge ett motsvarande skydd för människors hälsa och miljö. Det finns dessutom en lång rad andra förslag som är väl så viktiga. Det handlar om hur man kan ge möjligheter till stöd till kommunerna för bland annat va-rådgivning, kompetensutveckling, utveckling av tillsynsvägledningen med mera. Allt detta tittar vi på just nu i , och vi ämnar återkomma i de frågorna. 33 (KD): Ministern och jag är överens om att vi givetvis ska försöka hitta och åtgärda de va-anläggningar som inte fungerar. I många fall är kommunalt va det bästa alternativet när man inte klarar av att hantera det på egen hand. Det jag vänder mig mot är behandlingen av dem som klarar av att hantera det på egen hand. De investerar i en va-anläggning, kanske en gemensamanläggning, som fungerar.