prot · H609110 · 2019-06-25 00:00:00 — Precis som jag har sagt har jag inte för avsikt att driva en migrationsdebatt, men det jag saknar är en tydlighet i lagstiftningen som förhindrar regioner att göra egna tolkningar och behandla människor på ett helt annat sätt. Jag avslutar mitt inlägg med att tacka statsrådet för tydliga svar, och jag önskar statsrådet en trevlig sommar. 99 Socialminister (S): Jag vill kort och tydligt avsluta denna interpellationsrunda med att säga att 2013 fattade beslut om en lagstiftning som säger att den som vistas i olovligen har rätt till vård som är akut eller vård som inte kan anstå. är den myndighet som regeringen har till sitt förfogande som expert med kunskap på området. Myndigheten har tagit fram riktlinjer. Det är sedan vårdpersonal och läkare som i mötet med den enskilde ska göra bedömningen om behovet är akut och inte kan anstå. Det är inte aktuellt att göra någon förändring i detta. Det är dock otroligt viktigt att migrationspolitiken är långsiktig, ligger fast och är tydlig i fråga om hur man ska agera när människor inte har rätt att vistas i . Vi begränsar i och för sig välfärden, men vi ska möta dessa frågor genom migrationspolitiken, genom förvar, genom återvändande, genom poliser och mycket annat som vi arbetar med parallellt. Jag önskar en trevlig sommar. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2018/19:278 om NKS och det nationella uppdraget 100 Socialminister (S): har frågat mig hur jag kommer att följa upp NKS ansvar vad gäller de nationella åtagandena som riksuniversitetssjukhus, om jag kommer att kalla till mig ansvariga politiker i Region för att få mer information om nuläget, hur vi kan undvika att den vård patienter får inte underställs system som gör att så många drabbas samt jag anser att staten måste gripa in för att rädda ett sjukhus vars struktur gör att patienter tar skada. Regeringen har följt utvecklingen på Nya . Det som skulle ha blivit bästa sjukhus har blivit inte bara utan ett av världens dyraste sjukhus, och förutom skenande kostnader för byggnation och drift har det rapporterats om vidlyftiga konsultarvoden med bristande underlag och risk för patientsäkerheten. Projektet kan inte kallas något annat än en skandal. Regeringen har haft förväntningar på att landstingsledningen ska hantera situationen. När så inte har skett har regeringen agerat på olika sätt. Bland annat har social utvärdering fått i uppdrag att göra en kunskapssammanställning om värdebaserad vård, som en stor del av omorganisationerna inom Nya bygger på. Av rapporten framgår att det finns knapp forskning om värdebaserad vård, och den forskning som finns har brister. Regeringen tillsatte vidare en utredning för att säkerställa att något liknande aldrig ska ske igen. Utredaren fick i uppdrag att se till att fakta kommer på bordet vad gäller både de delar som har att göra med avtalsreglerade samarbeten mellan det offentliga och det privata, så kallade OPS-lösningar, och de delar som rör användandet av process- och organisationsstöd. Utredningen ska även kartlägga hur relevanta kontrollmekanismer har tillämpats vid beslut och genomförande av upphandlingar, investeringar och större organisationsförändringar samt identifiera risker för att offentliga medel inte används på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. I uppdraget ingår också att vid behov lämna förslag på författningsändringar. Nya är inte bara ett sjukhus för stockholmare, utan det är också ett av landets viktigaste sjukhus för universitetssjukvård och är internationellt ansett. Sjukhuset ansvarar för utbildning av personal, för att bedriva utveckling av svensk hälso- och sjukvård och för klinisk forskning. Nya har dessutom ett antal uppdrag att bedriva nationell högspecialiserad vård med ansvar gentemot resten av landet, och där utförs behandlingar som inte görs någon annanstans i eller på mycket få ställen. Två av regeringens främsta verktyg i arbetet med att styra riket är myndighetsstyrning och möjligheten att till föreslå nya lagar. Båda dessa verktyg kan komma att prövas när det gäller att undvika att en liknande situation som den vid Nya uppstår igen. 101 (V): Jag vill tacka minister för det informativa svaret. Det är tydligt att vi är eniga, och mycket pågår för att förhindra liknande haverier. Jag brukar aldrig lyfta fram enskilda sjukhus förutom när de har just ett riksuppdrag, det vill säga ett nationellt uppdrag. Nya berör hela . Det är ett universitetssjukhus med ett riksansvar som gäller högspecialiserad barnkirurgi. NKS har blivit ett känt sjukhus, inte tack vare vården utan på grund av skandaler som går igen på i stort sett alla plan. På Nya arbetar en enormt duktig och kompetent personal. Det är personal i världsklass, och de bär upp vården – men de går också på knäna. Det handlar om en ekonomisk kollaps. Nya har ett underskott på 1,5 miljarder , och 500 personer ska sägas upp. Det kommer att påverka personalen på golvet och därmed även patienterna. Personalsituationen är allvarlig. Som på många andra ställen i handlar det om stress, låga löner och personalbrist, vilket gör att vårdpersonal sägs upp. De personer jag har träffat – sjuksköterskor, specialistsjuksköterskor och biomedicinska analytiker – vittnar om att de mår väldigt dåligt på Nya . De hinner knappt gå på toaletten, och kollegor gråter på jobbet och går in i väggen. Trots att avdelningarna är överfulla kommer det dessutom in ännu fler patienter, på grund av stängda vårdplatser på andra håll. En del patienter hamnar på avdelningar där den vårdkompetens de behöver saknas. Det äventyrar förstås patientsäkerheten på ett sjukhus som har till uppdrag att ta hand om de allra sjukaste i regionen. Jag kan också bara nämna att borde klara personalsituationen inom hälso- och sjukvården betydligt bättre. Det finns väldigt många att anställa i den här regionen, och det tycker jag att man borde ha fixat. Bristen på personal har också blivit en dyr affär för regionen – på grund av personalbrist har Region köpt in hyrpersonal för . Det är en ganska ansenlig summa. På Nya är endast 10 av 28 vårdplatser på barnkirurgin öppna. Det slår väldigt hårt: 1 700 barn köar för operation, och operationsköerna växer. De totala operationsköerna på har vuxit , och för barn är ökningen . Det är en extrem siffra. Detta är ett universitetssjukhus med ett riksansvar för rikssjukvårdsuppdrag inom barnkirurgi. Med tanke på den kaosartade vardagen på Nya blir jag allvarligt talat orolig för de barn som skickas från hela landet till Nya . Kommer Nya att fixa sitt åtagande att operera barn från hela landet? Hur kommer minister att följa upp NKS ansvar när det gäller de nationella åtagandena som riksuniversitetssjukhus? 102 Socialminister (S): Jag tackar både för frågan och för inlägget – och för möjligheten att inte bara inför kammaren utan inför intresserade lyssnare resonera om någonting som diskuteras i vården långt utanför NKS och långt utanför landstings gränser. Jag möter företrädare, både politiker och människor inom professionen och medborgare, som själva står i begrepp att göra investeringar och tänker: ”Hur mycket måste man lägga på? Det verkar ju inte gå att bygga ett sjukhus som håller sig till de ramar och den budget som man från början hade.” Det är i sig väldigt bekymmersamt; vi har stora behov framöver. känner också till att många regioner står i begrepp att göra investeringar inte bara för att fixa till och fräscha upp utan för att se till att vården kan möta de nya utmaningar vi står inför. Det handlar om att se till att de gamla byggnaderna faktiskt kan möta de vårdbehov vi ser – förutom att man ska växla över till god och nära vård, primärvård och så vidare. Det är i sig väldigt allvarligt. När det gäller den här situationen, som jag inte behöver redogöra för eftersom har beskrivit den väl, är det oerhört många människor som hamnar i kläm. Då menar jag inte bara patienter utan inte minst personal, med tanke på den rotation vi ser. Med all respekt för att detta är ett universitetssjukhus som till viss del bedriver rikssjukvård vill jag ändå säga att detta är en angelägenhet som jag vet att såväl som mina egna partivänner i regionen verkligen är otroligt engagerade i. De vill inget annat än att ha alla korten på bordet, reda ut situationen och göra sitt allra bästa för att personalen ska få en arbetssituation som fungerar och för att patienter ska få den vård de behöver. Det är dock otroligt krävande, och det är ett jättearbete som både den politiska ledningen och sjukhusledningen har framför sig. Vad regeringen har gjort, vilket jag nämnde, handlar om att verkligen titta på det här med OPS-lösningar. , alltså , fick en utredare i uppdrag att säkerställa att något liknande inte sker igen och att fakta kommer på bordet. Utredaren ska också titta på de delar som handlar om avtalsreglerade samarbeten mellan det offentliga och det privata, vilket är vad OPS står för. När utredaren kommer tillbaka och har kartlagt hur relevanta kontrollmekanismer har tillämpats – hur man har genomfört upphandlingar, investeringar och större organisationsförändringar – liksom identifierat risker för att offentliga medel inte används på det sätt som är avsett och tänkt är det viktiga för kammaren att lämna förslag på författningsförändringar. Det är den viktigaste delen. Det är som måste hantera den uppkomna situationen. Man har haft en blandning av dålig kontroll och annat. Jag ska inte säga att det är oreflekterat att föra in någonting som värdebaserad vård – som jag tror att ganska få egentligen kan reda ut vad det handlar om – och låta det arbetssättet och förhållningssättet till vården genomsyra en så viktig verksamhet, men det känns nästan så. Jag väntar alltså på utredningen, och jag tror att hela kammaren gör det. Vi vill veta hur vi kan se till att detta inte händer igen. 103 (V): Jag är oerhört glad att det pågår så mycket kring det som har hänt runt Nya , det vill säga när det gäller det vi kan ordna på riksnivå. Men visst är det en stor fråga för regionen – absolut. Underskottet på 1,5 miljarder är hysteriskt stort. Jag måste tyvärr säga att ledningen, med regionens politikers kännedom, har skjutit det här skuldberget framför sig. Man har som sagt valt styrmodellen värdebaserad vård, som introducerades av det numera rikskända konsultbolaget , . De har fakturerat Nya en kvarts miljard. En stor del av fakturorna gick tyvärr inte att härleda; sådant händer i den här regionen. Sittande finanslandstingsråd har misstänkts för jäv. Hon motsatte sig en extern granskning av konsult- och fakturahanteringen på NKS. Detta har sedan följts upp av , som i en extern granskning slog fast att var jävig. När man följer turerna kring Nya känns det som att man sitter och tittar på en serie på Netflix : Det är oerhört spännande, och man har viss distans till det. Men det här sker på riktigt. Detta är alltså verkligheten i det borgerligt styrda Region , där nu även ingår som part i en osannolik soppa. Den nya verksamhetsmodellen är hårt kritiserad och anses också ha förorsakat en väldigt uppsplittrad vårdkedja på sjukhuset. Det finns ingen överblick när det gäller kostnadskontroll och helhetstänk. Detta ska nu ses över. Det har regionen själv bestämt, och det är väldigt bra. Detta är dock en modell man kanske inte vill se införas i resten av , så det måste man ha lite span på. Man kan också tala om antalet chefer, som har stigit från 600 till 900 på grund av den här modellen. Det intressanta med modellen är att den har tagits från , och när man studerar detta närmare ser man att den ska gynna patienter med en diagnos eller enklare åkommor. Det är absolut inte den grupp som Nya har valt att vårda, utan där är man högspecialiserad. Jag måste fråga hur det är möjligt att ansvariga politiker kan få fortsätta dränera ett sjukhus med riksintresse. Kommer ministern att kalla till sig ansvariga politiker i Region för att få mer information om nuläget, herr talman? Man kan säga att det borgerliga experimentet med värdebaserad vård har gått i stöpet. på Nya har varit väldigt kritisk . Man har sett det ökade antalet chefer och de ökade kostnaderna, liksom den vård som har trängts undan. Det gäller specifikt multisjuka patienter, som har fallit mellan stolarna när ingen har tagit på sig helhetsansvaret. Läkare vittnar också om att man ibland tvingats att ägna sig åt civil olydnad, nästan, för att få värna patienternas hälsa. Min fråga till ministern är därför hur vi kan undvika att den vård patienter får underställs system som gör att så många drabbas. Jag vill påminna debattörerna om att vi debatterar i och inte i i . Det är en fin balansgång att fokusera debatten på det som verkligen är riksangelägenheter och att inte ta upp enskildheter i landstingspolitiken. Jag är också tveksam till att peka ut enskilda företag i en kammardebatt på det sätt som har skett här; jag tycker inte att det är fullt ut lämpligt. 105 Socialminister (S): Det finns ju en anledning till att just NKS debatteras i denna kammare. Det är det allra första exemplet på OPS inom svensk hälso- och sjukvård, och såvitt jag förstår är det egentligen ingen av de inblandade parterna som är för en OPS-lösning. Detta gäller såväl de regioner som har tecknat avtalet som byggbolaget, och det säger väl någonting. Men hur ska vi se till att vi inte bara fattar beslut om hur man får upphandla? Hur skaffar vi oss ordentligt med kunskap för att vara säkra på – för att i allra högsta grad anknyta till det som är denna kammares ansvar – att hälso- och sjukvårdslagens ”vård efter behov” är det som gäller? Människor ska, oavsett om de bor i detta land, känna att de får den vård som de behöver och som de har rätt till. Där behöver vårdens olika delar samarbeta och samverka. Det finns förstås en aspekt när ett universitetssjukhus som bedriver rikssjukvård hamnar i ett väldigt besvärligt läge. Jag vill svara direkt på den fråga som ställde om huruvida jag kommer att kalla till mig några företrädare. Det kommer jag inte att göra. Däremot väntar jag in resultatet av den utredning som sitter och tittar på OPS-lösningar och på hur vi ska försäkra oss om att vi framöver sluter de avtal och har de kontrollmekanismer som måste finnas på plats för att investeringar ska ske. Som jag inledde med att säga är jag bekymrad över alla de stora investeringar som sjukvården står inför. Det gäller att man gör dessa investeringar med god kontroll. Det gäller att man vågar och vill och att man förstår att man behöver göra investeringar men också att notan är den som politikerna själva har räknat med och budgeterat för samt den som medborgarna har förväntat sig. ställde en fråga som jag inte riktigt minns. Jag kan bara konstatera att man, som i alla regioner, ställs inför väljarna och att man då antingen får fortsätta eller inte. Däremot har vi här ett uppdrag att se till att vi kan säkerställa att vi har vård efter behov. Jag har för avsikt att återkomma till kammaren om detta, så att vi har förslag när de utredningar som vi har tillsatt kommer tillbaka. 106 (V): Jag skulle aldrig ha tagit upp ett enskilt sjukhus i, låt oss säga, . Det sjukhus vi talar om, Nya , har ett riksuppdrag. Det är ett av de mest prestigefyllda sjukhus vi har i , och det är dessutom väldigt internationellt känt. Det bedrivs även forskning där. Sjukhuset är alltså ett riksintresse på flera plan och har haft väldigt gott renommé – det måste man ändå säga. Detta handlar också om att Nya har som uppdrag i riket – i – att operera barn som har speciella svårigheter. Dessa operationer är jag orolig över på grund av riksintresset. Det beror på att 10 av 28 vårdplatser på barnkirurgin är öppna medan 1 700 barn köar för operation. NKS har som sagt ett riksuppdrag för just barnkirurgi av diverse slag. Detta inverkar också på strukturen i . Det handlar också om den valda modellen med värdebaserad vård. Det är en modell av riksintresse med anledning av att värdebaserad vård har prövats på exempelvis Sahlgrenska. Man behöver dyka djupare i detta, så att man inte sprider en modell inom hälso- och sjukvården som är destruktiv. Min avslutande fråga är denna: anser ministern att staten måste gripa in för att rädda ett sjukhus vars struktur gör att patienter tar skada? 107 Socialminister (S): Det finns två initiativ som regeringen har tagit och som är relevanta att upprepa. Med anledning av dessa är det också relevant att säga att regeringen kanske återkommer. Det ena handlar om det uppdrag som gick till social utvärdering, SBU, om sammanställning av kunskap om värdebaserad vård. Där var det uppenbart att forskningen var begränsad, och den som fanns var dessutom inte sällan bristfällig. Det andra handlar om det utredningsuppdrag som rör OPS-lösningar, just med tanke på att vi inte är vana vid OPS-lösningar. Vi har inte många exempel, utan det finns egentligen bara detta exempel. Det är viktigt att vi ser till att den del av landstingens och regionernas samlade resurser som går till hälso- och sjukvård används på bästa tänkbara sätt. Det är också viktigt att man vågar göra de investeringar som ska göras och att man känner att man kan kontrollera de kostnader som man har budgeterat för. Detta är två verkligt viktiga delar. ställde en fråga till mig på slutet som jag faktiskt inte riktigt minns. Låt mig dock säga att det är viktigt och angeläget att ”vård efter behov” är någonting som vi har med oss i alla de beslut vi fattar och att vi därmed har riktlinjer och ser till att vården har detta fokus. Det finns uppenbara brister, och jag utgår från att politikerna i inte släpper detta utan fortsätter med sin dialog och med sin granskning. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2018/19:283 om säkerheten kring en tjänstehubb på energimarknaden 108 Statsrådet (S): har frågat mig hur jag och regeringen kan säkerställa att elmarknadshubben inte kommer att kunna användas av främmande makter i syfte att kartlägga våra elnät för destruktiva syften. Etablering av en elmarknadshubb är viktigt, bland annat då den kan skapa bättre förutsättningar för efterfrågeflexibilitet, underlätta för nya marknadsaktörer och sammantaget öka konkurrensen på elmarknaden. fick i uppdrag av regeringen att utveckla och driva en elmarknadshubb. Detta arbete pågår , och lägger stort fokus på säkerhetsfrågor i arbetet. Säkerhetsskyddslagen gäller för verksamhetsutövare som till någon del bedriver verksamhet som är av betydelse för säkerhet. Med säkerhetsskydd avses skydd mot spioneri, sabotage, terroristbrott och andra brott som kan hota verksamheten samt skydd i andra fall av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. Den som bedriver verksamhet som omfattas av lagen ska utreda behovet av säkerhetsskydd i en säkerhetsskyddsanalys. Med utgångspunkt i analysen ska verksamhetsutövaren planera och vidta de säkerhetsskyddsåtgärder som behövs med hänsyn till verksamhetens art och omfattning, förekomst av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och övriga omständigheter. Det kan bland annat röra sig om säkerhetsskyddsåtgärder som syftar till att skydda informationssystem som används i säkerhetskänslig verksamhet. Jag förutsätter att har gjort och gör vad som ankommer på myndigheten i enlighet med gällande lagstiftning. har på uppdrag av regeringen tagit fram förslag till nödvändiga författningsändringar för att införa elmarknadshubben. Förslaget har remitterats och behandlas inom . Säkerhetsskyddsfrågor ligger högt på regeringens dagordning och kommer givetvis att ges stor vikt i arbetet med kommande författningsändringar. 109 HANS (M): gav regeringen i uppdrag att utveckla och driva en central informationshanteringsmodell – den som kallas en tjänstehubb – på den svenska elmarknaden. I uppdraget ingick att ta särskild hänsyn till säkerhets- och integritetsrisker. Regeringen presenterade därefter propositionen Energipolitikens inriktning. Där fanns förslag för att utveckla elmarknaden på nationell nivå. Syftet var att underlätta för konsumenterna, bland annat genom att en elmarknadshubb skulle inrättas för att hantera mätdata samt genom en elhandlarcentrisk modell där elhandelsföretaget blir den centrala parten på marknaden. kommer vi till det som är det känsliga i sammanhanget. Om man ska samla mer än 4 ½ miljon kunders nätdata och anläggningsinformation på samma ställe måste det ställas verkligt höga krav på säkerhetshanteringen av dessa data. Detta har ett antal instanser varnat för, som man anser att vidare utredningar kring säkerheten måste göras innan modellen sätts i verket. Exempelvis anser Försvarsmakten att den gjorda analysen av skydd av uppgifter som rör totalförsvaret är bristfällig. Elnätet är grundläggande för att vårt samhälle ska fungera över huvud taget. Vid ett strömavbrott lamslås nästan alla samhällsfunktioner. Det är inte mycket mer än sedan som det var massivt strömavbrott i och . Totalt närmare 50 miljoner människor var utan elektricitet. Om detta skulle drabba , norra , hela eller större delar av världen kan vi tala om verkliga säkerhetsrisker. Grundläggande för samhällets krisberedskap måste därför vara att garantera en hög säkerhet i elnäten. Enligt Mustchefen pågår bland annat en kartläggning av it-system som har med elförsörjningen att göra, och information om elnät ses som mycket värdefull för potentiella angripare. Regeringen går trots detta fram med att samla mer än 4 ½ miljon kunders nätdata och anläggningsinformation på samma ställe. Transportstyrelsen och den skandal som har varit inom borde ha varit lärdomar i detta sammanhang. Det svar jag har fått från ministern – som ju passande nog i sammanhanget är både energi- och digitaliseringsminister, för det här är saker som rör båda dessa områden – är i stort sett identiskt med svaret på den skriftliga fråga jag ställde . Men jag blev inte klok på vad skillnaden i svaren är. Ministern svarar att etableringen av en elmarknadshubb är viktig, bland annat för att skapa bättre förutsättningar för efterfrågeflexibilitet och underlätta för nya marknadsaktörer. Ja, men ska detta vara till priset av säkerheten? Att ministern förutsätter att gör vad som ska ankomma på dem är egentligen att överlåta övergripande säkerhetsbedömning på en myndighet. Regeringens ansvar måste vara att grundläggande se till att säkerhet fungerar. Med all respekt för Axel samhällsbygge är det inte denna myndighet som ska avgöra säkerhet. När de tyngsta säkerhetsaktörerna slår larm borde regeringen reagera på detta. Därför undrar jag hur det kommer sig att statsrådet anser att elmarknadshubben inte kommer att kunna användas av främmande makter i syfte att kartlägga våra elnät. 110 Statsrådet (S): Vi kan väl börja med, bara för protokollets räkning, att slå fast att elmarknadshubben var ett initiativ av den borgerliga alliansregeringen och att det är något som det finns en bred enighet om i riksdag, så att det inte råder någon tveksamhet om det. Det andra vi behöver slå fast är att det inte kommer att samlas någon ny information i en elmarknadshubb, utan all information som samlas där är sådan information som samlas in . Det tredje vi behöver slå fast är att elmarknadshubben inte har någon koppling till driften av elsystemet när de två är sammankopplade. Det fjärde som vi för ordningens skull behöver slå fast är att varken eller har någon elmarknadshubb. Om de hade haft det kanske de hade haft en bättre ordning på sitt elmarknadssystem. säger att det här är ungefär samma svar som han fått tidigare. Ja, självklart. Beredning pågår, och det är ju regeringen som har skickat ut förslaget på remiss till Försvarsmakten för att få Försvarsmaktens synpunkter på det. Då är det rimligt att det finns rätt tid för att inarbeta både Försvarsmaktens och andra remissinstansers synpunkter. Att skicka in remissvar är knappast att, som ger uttryck för, slå larm. 111 HANS (M): Tack, ministern! Ja, det stämmer mycket väl att detta var ett initiativ som togs . Det var ett bra initiativ.