prot · H60964 · 2019-03-13 00:00:00 — kan studenter få studiemedel i högst för studier på heltid på högskoleutbildningar och andra eftergymnasiala utbildningar oavsett om studierna leder till en examen eller inte. Tidsgränserna för studiemedel på eftergymnasial nivå bör anpassas bättre till utbildningarnas längd. Det antal månader med studiemedel som det ska finnas en generell rätt till bör bli färre än . ska studerande på längre utbildningar och studerande som önskar bygga på en examen på grundnivå ges möjlighet att få ytterligare studiemedel. Vissa studerande bör alltså kunna få studiemedel än . På så sätt ökar drivkraften för välplanerade och effektiva studier. Med detta vill jag yrka bifall till KD:s reservation nr 6. står jag såklart bakom alla våra reservationer. 106 (S): För oss socialdemokrater är kampen för allas rätt till god utbildning en viktig del av jämlikhetspolitiken. Jag är övertygad om att det inom var och en av oss ryms en kraft som kan frigöras och att politikens uppgift måste vara att underlätta, så att vi alla ges möjlighet att förverkliga våra livsdrömmar. En framgångsrik politik river murar och bygger inte återvändsgränder. debatterar vi studiestöd – en grundläggande del av vårt utbildningssystem – som ger tusentals människor runt om i hela landet en möjlighet till studier och kunskap. I betänkandet lyfts flera olika förslag fram som på olika sätt vill förändra studiestödssystemet. Jag vill inledningsvis passa på att yrka bifall till utskottets förslag. För att bättre förstå vilka politiska ingångar vi från de olika partierna har i denna debatt tror jag att det är viktigt att ge en bakgrund till hur vi ser på studiestödet. Vi lever i oroliga tider, och sådant som vi tar för givet kan vara ifrågasatt . Därför är just denna debatt viktig. Jag tänker nu ta chansen att ge er här i kammaren och alla som tittar hemma mina bästa argument i denna debatt. Här följer topp tio av mina argument för ett rättvist studiestöd: För att pengar inte ska avgöra. För att studierna ska få stå i fokus . För att kunna ställa om när det krävs. För att ungdomar enklare ska kunna ta steget ut i vuxenlivet på ett tryggt sätt. För att din lycka är vår gemensamma vinst. För att alla oavsett bakgrund ska ha rätt att plugga. För att det är en gemensam investering. För att hoppet mellan jobb inte ska kännas oöverstigligt. För att alla ska ha samma möjlighet till bildning och kunskapssökande. För att det handlar om jämlikhet. Studiestödet förverkligar det livslånga lärandet, frigör människor och möjliggör för oss alla att delta på lika villkor. Socialdemokraternas uppfattning är att ett generöst och väl fungerade studiemedelssystem ska bidra till att utjämna skillnader. På en allt tuffare arbetsmarknad måste ökad konkurrens mötas med högre utbildningsambitioner. Vi vet följande: För att få ett jobb krävs gymnasieexamen i nästan varje fall. När gamla jobb försvinner ersätts de med nya som ofta kräver mer kunskap och kanske helt andra erfarenheter . Kunskap måste vinnas igen. Kompetensutveckling i arbetslivet och livslångt lärande, där alla ges reella möjligheter att delta utifrån sina egna villkor, är en förutsättning om vi vill minska skillnader och skapa framtidstro. Jag menar att den politiska skillnaden här i kammaren kokar ned till synen på vår gemensamma roll och vårt ansvar för dem som står längst ifrån inflytande, utbildning och en plats på arbetsmarknaden. Vi socialdemokrater är stolta över att vi under den förra mandatperioden gav alla rätt till komvux, byggde ut , som gav tusentals unga och vuxna en chans till utbildning och omställning, och höjde studiebidraget så att studenterna fick en bättre ekonomi. Men vi är inte nöjda, utan vi vill mer. Inom ramen för januariavtalet, som lyftes fram här i talarstolen tidigare och som Liberalerna, , och Socialdemokraterna står bakom, är vi överens om att ska byggas ut, att möjligheten att vidareutbilda eller omskola sig högre upp i åldrarna ska utökas och att vi vill se mer generösa villkor inom studiemedelssystemet för att detta ska bli sant. Med och budget, som stöds av , monteras nu en viktig del av det rekryterande studiemedelssystemet, studiestartsstödet, ned. När utskottet debatterade budgeten här i kammaren var utvärderingen från CSN ännu inte presenterad. Ändå var det viktigt för dessa partier att ta bort satsningen. Stödet infördes för att nå kortutbildade grupper som står allra längst ifrån möjligheten till utbildning och sedan arbete. I CSN:s rapport kan man läsa att studerade 4 919 personer med studiestartsstöd, att användningen av de medel som avsatts ökade från jämfört med och att av samtliga studerande hade högst grundskoleutbildning. Den samlade bedömningen är att studiestartsstödet har rekryterat mellan av de studerande och att hälften av de deltagande läser yrkesutbildningar inom bristyrken. För det första kan vi alltså konstatera att satsningen inte har nått full potential ännu men att den verkar träffa rätt målgrupper. Kortutbildade och arbetslösa personer får genom detta ett bidrag som gör det möjligt att läsa vidare eller komma in på arbetsmarknaden. För det andra kan vi konstatera att det för och , med stöd av , var viktigare att sänka skatten allra mest för dem som redan hade. Vi lever i ett klassamhälle. Under den förra mandatperioden lade vi därför om den förda politiken, från skattesänkningar till dem som redan hade mycket till satsningar på fler lärare och mindre barngrupper i skolan och på likvärdighet mellan skolor. Vi byggde ut och höjde studiemedlen. För det råkar vara på det sättet att om politiken inte har rättvisa för ögonen ökar skillnaderna, och då växer klassamhället. Utbildningspolitiken ska fungera för dem som av olika skäl inte har gjort rätt val från början eller som saknar rätt kunskaper, men den måste också funka för dem som har god studieerfarenhet eller höga betyg. Vi socialdemokrater står upp för och försvarar rätten till ett generöst studiemedelssystem. Vårt mål är människans frihet och allas möjlighet att delta fullt ut i det livslånga lärandet. I detta anförande instämde (MP). 107 (M) replik: Socialdemokraterna pratar om att vi vill ta bort studiestartsstödet. Vi anser att vi givetvis ska ha många olika medel för att man ska komma igång med studier, men måste vi hushålla med de medel vi har. Det visade sig vara ett krångligt och snårigt system som kommunerna inte vill använda, och vi vill därför ta bort det och satsa på andra, mer fungerande utbildningar. 108 (S) replik: Tack för redovisningen av skälen till att ni vill ta bort stödet, ! Återigen: Det går till dem som står allra längst från arbetsmarknaden och som saknar rätt utbildning för att få de jobb där vi har ett stort behov på arbetsmarknaden. säger att de vill göra prioriteringar i statens finanser. Det är viktigt också för oss i socialdemokratin att ha ordning och reda på plus och minus så att vi gör satsningar som stärker samhället. Då undrar jag varför det var så viktigt att sänka skatten för dem som har allra mest pengar och bekosta det på ett sätt som gör att de som står allra längst från utbildning och arbete faktiskt får betala för dessa skattesänkningar. Jag råkar ha sammanfattningen av er budgetmotion framför mig där ni tar upp bland annat utökat jobbskatteavdrag, höjd brytpunkt – som handlar om den skatt som de som har allra mest pengar betalar – sänkt skatt för pensionärer, återinfört gåvoskatteavdrag, underlättande av generationsskiften i företag, höjt och avskaffande av flygskatten. På punkt efter punkt handlar alltså er politik om att sänka skatten för dem som har det allra bäst ställt och bekosta det genom att dra ned på denna satsning på studiestartsstödet som enligt CSN:s rapport faktiskt når rätt målgrupper. Landets kommuner och anordnare säger att om de hade fått behålla detta hade de troligtvis använt det i lika stor utsträckning som . Men de säger också att de skulle vilja växla upp användningen av det. Det beror också på att vi har ändrat regelsystemet, så att det blir enklare att använda dessa pengar. Jag undrar på vilket sätt det blir bättre att sänka skatten för dem som har det allra bäst ställt och låta dem som behöver insatser mest stå utan sådana. 109 (M) replik: Vi vill ha något som fungerar och satsar 100 miljoner extra på olika former av studiestöd. När vi såg att systemet inte fungerade – det var mycket kritik mot det både från Arbetsförmedlingen och från kommuner som sa att folk inte sökte detta – ansåg vi att vi måste finansiera detta på ett annat sätt och ge andra möjligheter, till exempel lärlingsutbildningar, lära på jobbet och så vidare. Det handlar inte om att vi inte vill att folk ska komma i utbildning. Självklart vill vi det. Och självklart vill vi att de som står långt från arbetsmarknaden ska komma in. Därför satsar vi också mycket på andra former av stöd. Men vi såg att detta var oekonomiskt. Då tycker vi inte att det är en bra finansiering. Vi ska satsa på positiva saker som hjälper de människor som står långt från arbetsmarknaden och ska in till exempel på sina första studier. 110 (S) replik: Jag tackar för svaret. Men jag måste säga att jag saknar svar på just den fråga som jag ställde: På vilket sätt ska vi hjälpa de kortutbildade, de nyanlända och de arbetslösa att faktiskt få denna möjlighet att komma in? Som jag sa i mitt anförande håller jag med om att denna satsning inte är fullt utnyttjad. Men vi ser i utvärderingar från CSN att det går åt rätt håll. Allt fler kommuner finns i detta system, och allt fler individer finns i detta system. När man tittar på vad de själva säger är de mycket nöjda. De säger: Tack så mycket, jag fick en chans att faktiskt gå från arbetslöshet till utbildning. Vi ser att väldigt många av dem hamnar i bristyrken, till exempel som undersköterskor. Eller också kan de kanske komma ut i skolan. En viktig fråga för oss att diskutera i utbildningsutskottet är att fler vuxna kommer ut till skolan. Jag saknar som sagt svar på de frågor som är stora , om hur vi ska ge de grupper som behöver det allra mest en chans att komma in i studiemedelssystemet och på arbetsmarknaden. 111 (MP): Studiemedelssystemet syftar till att alla ska ha en reell möjlighet att studera på högskolor, på universitet eller på yrkeshögskolor men också på Komvux och på våra folkhögskolor. Även om studenttiden kan vara en rätt tuff tid ekonomiskt – här kan inte minst bostadssituationen och läget på bostadsmarknaden med höga boendekostnader ställa till det för många studenter – är studiemedelssystemet en grund för tanken att ingen ska behöva avstå från studier för att de inte har råd. Vi har ett starkt system i . Det är i grunden ett generöst system som vi har och som står sig bra i ett internationellt perspektiv. Det är viktigt att vi har ett inkluderande system, ett demokratiskt system och ett generöst och begripligt system. Ett brett och inkluderande utbildningssystem stärker individen, samhället, arbetsmarknaden men självklart också demokratin. Vi lever i ett kunskapsbaserat samhälle, där arbetsmarknaden efterfrågar en stor andel utbildad personal. Det gemensamma, samhället, har en uppgift att utbilda utifrån arbetsmarknadens behov. Men vi behöver också en bredd. Ämnen som i för stor utsträckning faktiskt väljs bort , till exempel inom humaniora, behövs inte bara i sin inriktande roll inom den egna arbetsmarknaden utan också för att vi ska kunna tolka vår omvärld. Det finns alltså ett syfte med att alla studenter inte enbart läser strömlinjeformade och riktade utbildningar utan att vi har ett utbildnings- och studiemedelssystem som är tillåtande, så att studenter vågar läsa kanske en eller ett par terminer eller några kurser utanför ramen för den tänkta examen. Det är också därför som jag med stolthet konstaterar att regeringen har genomfört en höjning av studiemedlen. Vi har höjt bidragsdelen med och därmed gett en något större ram för studenterna att leva på sina studiemedel. Det finns många fördelar med att studenter har möjlighet att arbeta vid sidan om sina studier. De får en tydligare koppling till arbetsmarknaden och kommer sannolikt också att ha betydligt större möjligheter att etablera sig och få ett arbete efter examen. Men vi vet också – det ser jag i min roll som universitetslärare – att arbetet stressar studenterna, hindrar dem från att koncentrera sig på sina heltidsstudier och i alltför många fall håller dem borta från obligatoriska seminarier och föreläsningar. När studenter missar viktiga lektioner finns det en risk att examen skjuts fram i tiden eller, i värsta fall, kanske aldrig blir av. Jag tror därför att förslaget om ett åldersdifferentierat fribelopp, som syftar till att snabba på studietakten för yngre studenter och möjliggöra fortbildning och omställning för äldre, skulle kunna vara ett mycket bra sätt om det utformas på rätt sätt. har också drivit frågan om det livslånga lärandet och just möjligheten till omställning längre in i arbetslivet och högre upp i åldrarna. Jag är därför glad över att vi i överenskommelsen med , och Liberalerna har med en punkt som handlar om just detta, alltså att studiemedelssystemet ska möjliggöras för fler äldre genom höjda åldersgränser. Det kommer vi att genomföra senast . Med detta relativt korta inlägg yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga motioner och reservationer. I detta anförande instämde (MP). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 34 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2018/19:131 Åtgärder för ett bättre fungerande återvändande av (M) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:132 En ansvarsfull migrationspolitik av (M) till justitie- och migrationsminister (S) § 35 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2018/19:375 Säkerhet kring tjänstehubb på energimarknaden av (M) till statsrådet (S) 2018/19:376 Jakt på varg av (M) till miljö- och klimatminister (MP) 2018/19:377 Kronofogden av (V) till finansminister (S) 2018/19:378 Arbetsmiljöproblem på statliga bolag av (S) till näringsminister (S) 2018/19:379 granskning av statsägda av (M) till näringsminister (S) 2018/19:380 Svenskt stöd via banker till av (S) till statsrådet (MP) 2018/19:381 Behovet av häkte i av (L) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:382 Ett avskaffande av preliminärskatten av (L) till finansminister (S) 2018/19:383 Möjligheten till skyltning utmed större allmänna vägar av (L) till statsrådet (S) 2018/19:384 Könstillhörighetslagen av (L) till socialminister (S) 2018/19:385 Landsförräderibrott för IS-terrorister av (L) till justitie- och migrationsminister (S) § 36 Anmälan om skriftligt svar på fråga Skriftligt svar på följande fråga hade kommit in: 2018/19:338 Handläggningstiderna på av (M) till näringsminister (S) § 37 Kammaren åtskildes . av andre vice talmannen från dess början till och med § 14 anf. 17 (delvis), av talmannen därefter till och med § 16 anf. 27 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 19 anf. 58 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med § 23 anf. 86 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till dess slut. § 2 Anmälan om kompletteringsval § 3 Utökning av antalet suppleanter § 4 Val av extra suppleanter § 5 Anmälan om fördröjt svar på interpellation § 6 Anmälan om granskningsrapport § 7 Ärenden för hänvisning till utskott § 8 Ärende för bordläggning § 9 Extra ändringsbudget Kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken betänkande 2018/19:FiU33 (Beslut fattades under § 31.) § 10 Möjlighet för företag i att driva värdepappersrörelse utan krav på tillstånd betänkande 2018/19:FiU35 (Beslut fattades under § 31.) § 11 Kompletterande bestämmelser till EU:s hamntjänstförordning betänkande 2018/19:TU8 (Beslut fattades under § 31.) § 12 Kompletterande bestämmelser till lagen om tobak och liknande produkter betänkande 2018/19:SoU17 (Beslut fattades under § 31.) § 13 Kommissionens meddelande om den inre marknaden i en värld som förändras 1 (SD) 2 (S) 3 (SD) replik 4 (S) replik 5 (SD) replik 6 (S) replik 7 (M) 8 (V) 9 (L) 10 (S) 11 (M) replik 12 (S) replik 13 (M) replik 14 (S) replik (Beslut fattades under § 31.) § 14 Höjda och miljödifferentierade vägavgifter inom eurovinjettsamarbetet betänkande 2018/19:SkU9 15 (SD) 16 (S) 17 BORIANA (M) 18 PER ÅSLING (C) (Beslut fattades under § 31.) § 15 Företag, kapital och fastighet betänkande 2018/19:SkU11 19 (M) 20 BO (SD) 21 PER ÅSLING (C) 22 (V) 23 (KD) 24 (S) 25 (L) (Beslut fattades under § 31.) betänkande 2018/19:SkU12 26 BORIANA (M) 27 (SD) 28 (C) 29 (V) 30 (KD) 31 (L) 32 (S) (Beslut fattades under § 31.) betänkande 2018/19:SkU13 33 (M) 34 (SD) 35 PER ÅSLING (C) 36 (KD) 37 (L) 38 (S) (Beslut fattades under § 31.) § 18 Avskaffad skattereduktion för fackföreningsavgift betänkande 2018/19:SkU15 39 (V) 40 (S) 41 (M) 42 (S) replik 43 TREDJE VICE TALMANNEN 44 (M) replik 45 (S) replik 46 (M) replik 47 (SD) 48 (KD) 49 (L) (Beslut fattades under § 31.) § 19 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet betänkande 2018/19:FöU5 50 (M) 51 (SD) 52 (M) replik 53 (SD) replik 54 (M) replik 55 (SD) replik 56 (KD) 57 (L) 58 (SD) replik 59 (L) replik 60 (SD) replik 61 (L) replik 62 (S) (Beslut fattades under § 31.) betänkande 2018/19:KrU7 63 (M) 64 (SD) 65 PER LODENIUS (C) 66 (SD) replik 67 PER LODENIUS (C) replik 68 (SD) replik 69 PER LODENIUS (C) replik 70 (V) 71 (KD) 72 (S) 73 (SD) replik 74 (S) replik 75 (SD) replik 76 (S) replik 77 (MP) 78 (L) 79 (KD) (Beslut fattades under § 31.) § 21 om skyddet mot oegentligheter inom migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna betänkande 2018/19:KU15 80 (S) 81 PER (SD) 82 (C) 83 (M) (Beslut fattades under § 31.) § 22 Granskning av rapporter och meddelande om subsidiaritet och proportionalitet m.m. 84 (S) (Beslut fattades under § 31.) betänkande 2018/19:UbU7 85 (M) 86 (SD) 87 (M) replik 88 (SD) replik 89 (M) replik 90 (SD) replik 91 TREDJE VICE TALMANNEN 92 (C) 93 (V) 94 (KD) 95 (L) 96 (S) 97 (MP) (forts. § 32) § 24 till råd för § 25 Val av ledamöter i råd för § 26 Val av suppleanter i råd för § 27 Val av ordförande och vice ordförande i råd för § 28 Val av ordförande och ersättare för ordföranden i § 29 Val av ledamöter i § 30 Val av suppleanter i § 31 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU33 Extra ändringsbudget Kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken FiU35 Möjlighet för företag i att driva värdepappersrörelse utan krav på tillstånd TU8 Kompletterande bestämmelser till EU:s hamntjänstförordning SoU17 Kompletterande bestämmelser till lagen om tobak och liknande produkter NU10 Kommissionens meddelande om den inre marknaden i en värld som förändras SkU9 Höjda och miljödifferentierade vägavgifter inom eurovinjettsamarbetet , kapital och fastighet SkU15 Avskaffad skattereduktion för fackföreningsavgift FöU5 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet KU15 om skyddet mot oegentligheter inom migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna KU23 Granskning av rapporter och meddelande om subsidiaritet och proportionalitet m.m. § 32 (forts. från § 23) Förskolan (forts. UbU7) 98 (M) replik 99 (MP) replik 100 (M) replik 101 (MP) replik (Beslut skulle fattas .) betänkande 2018/19:Ubu15 102 (M) 103 (SD) 104 (C) 105 (KD) 106 (S) 107 (M) replik 108 (S) replik 109 (M) replik 110 (S) replik 111 (MP) (Beslut skulle fattas .) § 34 Anmälan om interpellationer § 35 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 36 Anmälan om skriftligt svar på fråga § 37 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2019