prot · H60956 · 2019-02-27 00:00:00 — Vi kan gå igenom en rad länder och se hur procentsatserna relativt bnp ser ut : har , , , , , , , , , och . Vi behöver vidga vår försvarspolitiska diskussion och reflektion och också analysera vår situation. Många politiska representanter i denna kammare säger att vi ska stå utanför ett Natomedlemskap. Man har också olika perspektiv på vad ett Natosamarbete i praktiken bör innehålla och innebära. Det förpliktar att de länder jag räknade upp med flera tydligt prioriterar ytterligare resurser till försvaret och den militära förmågeutvecklingen. Det förpliktar oss att svara på frågan: Vad bör budgetera utan ett Natomedlemskap? Jag har fortfarande inte hört Socialdemokraterna leverera en ambition inför Försvarsberedningens slutrapport . Hur mycket pengar avser regeringspartierna att lägga inför nästa försvarsinriktningsperiod, 2021−2025? Första året vet vi, för det beslutades här i kammaren före nyår. Men vad gäller för helheten ? Utan ett svenskt Natomedlemskap bör siffrorna vara betydligt högre än dem jag tidigare räknade upp, utöver nuvarande nivå. har tydligt sagt i stämmobeslut och olika debatter här i kammaren att vårt mål för Försvarsberedningens arbete inför 2021−2025 är minst det nordiska snittet i andel av bnp. Denna siffra rör sig i takt med att de nordiska länderna i övrigt ökar sina medel till försvaret. står vi bakom tvåprocentsmålet, och vi arbetar aktivt för att ska bli medlem i Nato. De närmaste månadernas arbete är därför oerhört viktigt för hur vi landar i en så bred och konstruktiv ambition för den svenska försvarspolitiken som möjligt. Det handlar om nästa period, men det handlar också om att man ska lägga grunden därefter när så stora materiella utmaningar väntar. Man måste uppdatera befintliga system och även dimensionera mer i organisationen för att öka möjligheterna att försvara hela landet. Det kommer att handla om mycket viktiga detaljer men också om helhetsdiskussioner. Från ett centerperspektiv ser jag fram emot detta och att bevaka det som vi har lagt fram inför denna kammardebatt. Det gäller arméns betydelse, hemvärnets betydelse, ledning och logistik, cyberförmåga, kapacitetshöjande åtgärder i närtid, så att vi på ett verkligt sätt kan se effekterna av vad en stark försvarsmakt och operativ förmåga innebär i praktiken. Jag ska inte förlänga debatten ytterligare utan vill bara poängtera att vi i yrkar bifall till reservation 4 i dagens betänkande. 61 (KD): debatterar vi försvarsutskottets betänkande om försvarspolitiken. Detta är ett viktigt område. Vi debatterar detta också med tanke på en allt tuffare omvärld. Vi ser att det är ett tuffare övningsmönster från i vårt närområde. När det gäller är det som gick in och olovligen tog över . Men fortfarande, medan vi står här och diskuterar, pågår det ett krig i östra . Sedan aggressionen inleddes har tagit kontroll över ett territorium motsvarande av landets yta, där uppskattningsvis 15–av befolkningen lever. Detta har gjort att 13 000 människor har dödats, nästan 25 000 har sårats och minst 1,6 miljoner har blivit internflyktingar. Det har skapat svallvågor särskilt i våra grannländer i , och människor känner sig hotade. Nato har gjort viktiga insatser genom att kontinuerligt ha trupper där. Det är väldigt bra. Detta betänkande handlar om . Jag vill därför yrka bifall till reservation 3 från , som gäller totalförsvaret och granskning av måluppfyllelse. I motioner som behandlas i detta betänkande tar vi upp lite grann hur vi vill se att försvaret av ska stärkas. Vi har en bra försvarsmakt, men den är för liten givet de hot vi står inför. Vi i vill stärka flygvapnet, inte minst genom att vi använder våra sidobaser så att vi kan flytta ut våra flygplan igen. Detta för att det inte ska vara så lätt att slå ut våra flygplan. Vi måste också ha personal som kan klargöra dessa flygplan. Det skulle vara en viktig del i att stärka vår försvarsförmåga. När det gäller marinen är det viktigt att vi inte bara, som , kan verka från . Vi måste ha baser både här i och i , så att vi kan agera på båda sidorna om – både på ostkusten och på . När det gäller armén påminner vi i motioner om att det i Försvarsberedningens beslut sas om organisationen att vi till 2020 skulle ha två fullt utrustade och samövade brigader som skulle vara stridsdugliga. Det som vi ser är att vi har detta på papper. Det som vi egentligen har, och som övades under , är en brigad. Det är för lite. I nästa steg, som några talare har varit inne på, är det viktigt att vi gör dessa förstärkningar för marinen och för flygvapnet men också för armén, som jag talade om. Vi kan inte bara ha två brigader på papperet, och egentligen bara en, utan vi måste ha tre: en i , en i och en i . I förlängningen bör vi också se till att ha en till brigad ovanför nedre . Detta är viktigt att inpränta i ett land som är så stort som . är det näst största landet i . Då måste vi ha en rimlig nivå på vårt försvar. Kommande generationer får gärna satsa mer. Men det som jag var inne på är något slags basic, vad vi behöver för att på ett trovärdigt sätt kunna försvara . Därför är det så viktigt att vi kommer överens i kommande försvarsberedning om att göra dessa för oss helt nödvändiga satsningar. Det är nämligen viktigt att svenska folket kan känna att vi har en försvarsmakt som kan försvara oss. Som jag har varit inne på måste vi också satsa på cybersäkerheten. är det faktiskt otillständigt att vi har sex myndigheter som delar på ansvaret. Det ramlar mellan stolarna, vilket inte är bra. Med ministerdirektiv ska det bli ännu fler. har – faktiskt – jobbat för att vi ska ha en cybersäkerhetsmyndighet. Det kan vara som den brittiska modellen, där man satsar på ett nationellt cybersäkerhetscenter. Mycket tyder nu på att detta är på gång, vilket är mycket glädjande. Att dela upp ansvaret på så många, som vi har det , blir inte bra. Det ramlar mellan stolarna. Cybersäkerheten är mycket väsentlig. Det är alldeles för lätt att få på fall genom en cyberattack. Vi har sett flera cyberattacker, till exempel i som har drabbats av flera attacker. Under kalla decemberdagar har en kvarts miljon människor i mist strömmen. Man har pekat ut som den som har genomfört dessa cyberattacker. Detta kan också drabbas av. Därför är det så viktigt att vi ser till att stärka cybersäkerheten. Den brittiska modellen har visat sig vara mycket framgångsrik. Där har man samlat de bästa för att se till att föra ut detta i samhället. Detta är jätteviktigt för att stärka vårt skydd mot cyberattacker, som bara ökar. FRA påpekade att det genomfördes 10 000 cyberattacker av utländsk makt . Sedan har man bara sagt att de har blivit fler och mer sofistikerade. Det är därför som det nu är så viktigt att vi agerar. Men detta räcker inte. Vi behöver också bli medlem av Nato. En ledamot framförde tidigare här frågetecken kring detta och om vi var välkomna. Det som är tydligt är att är välkommet. Vi i är välkomna i Nato. Det skulle stärka förutsägbarheten och tryggheten, både för och för våra grannländer. Jag brukar säga att det är mycket bättre att förbereda sig med sina vänner än att behöva improvisera om det värsta skulle hända. kan vi nämligen inte samöva på det sätt som vi skulle behöva göra. Vi är omgivna av Natomedlemmar: , , , , , och . Om skulle vara medlem i Nato skulle vi få en betydligt starkare förmåga. Vi är nu en partner med Nato, och det är bra. Men vi borde också bli fullvärdig medlem. Avslutningsvis vill jag säga någonting om att vi vill att det ska vara en oberoende analys av Försvarsmaktens verksamhet och förmåga, som ska redovisa bemanning, materieluppfyllnad, genomförande av utbildning, kostnader, bedömd förmåga och så vidare. Detta är någonting som har efterfrågat. Det är någonting som finns exempelvis i , där man redovisar varje vapenslag. Hur ligger det till? Hur mycket används? Exempelvis kom det i tyska förbundsdagen fram att inga ubåtar var i funktion. De låg alla i docka. Och det kan man föra en offentlig diskussion om. Självklart måste vi ha försvarshemligheter. Men vi står i begrepp att öka anslagen och få ett starkare försvar. Då är det viktigt att tala om för och svenska folket hur vi ligger till. Det var vi också överens om i Försvarsberedningen, i vår första rapport . Men ingenting har hänt. Det är viktigt att det nu blir verklighet. 62 (SD) replik: Jag skulle vilja att ledamoten förtydligar lite. Är det korrekt uppfattat att ledamoten har förankrat i sitt partis partistyrelse och ledning dels de 1 ½ procenten i Försvarsberedningen, dels det vidare steget upp mot ? Är detta förankrat? 63 (KD) replik: Jag vill tacka för frågan. Ja, har rikstingsbeslut på att vi ska gå . Det är också något som de flesta av våra grannländer har beslutat sig för. De flesta av våra grannländer är, som jag sa, medlemmar i . Där räknar man med att ungefär 14 av medlemsländerna kommer att vara uppe i . Ledamoten gjorde en tydlig och bra uppräkning som visade att våra grannländer är på god väg medan ligger alldeles för lågt. Jag vill passa på att ställa några frågor till . Ser inte att ett Natomedlemskap skulle vara bra för ? Inser ni inte att det skulle stärka tryggheten? Lever SD på något vis kvar i tron att samarbetet med skulle räcka? Det är ett bra samarbete. Men tror ledamoten att det skulle vara tillräckligt avskräckande om exempelvis skulle få för sig att göra en attack? Tror ledamoten verkligen att det räcker? 64 (SD) replik: En av KD:s närmaste vänner inom Nato skulle då bli . Att man kan uppfatta det som en partner som man vill samarbeta med är fortfarande obegripligt för oss. Men det får naturligtvis KD själva och ledamoten stå för. Jag har stått här och talat om hur ser på det här. Vi ser ett starkt svenskt försvar, genom att man går upp till 2–2 ½ procent. Vi ser en stark marin, ett starkt flygvapen och ett luftvärnssystem som är värt namnet, inte det skräpet som har köpt . Tillsammans med försvarsförbundet med ser vi det som en oerhört hög tröskel och en stabiliserande faktor i . Den uppfattningen delas av många andra. Jag säger inte att det sas när vi var på Natohögkvarteret, men det antyddes att man även väger in delar som påverkar förhållandet mellan stormakterna. Hur stor inverkan det får sas inte. Jag tycker fortfarande att beslutet ska fattas i riksdag och ingen annanstans, likaså i . Vi ser det alltså som en tillräckligt hög tröskeleffekt. Vi ser Nato som en vän. Men vi ser inte ryssarna som fiender. Det tror jag är en stor skillnad mellan oss, . Ett alliansfritt land pekar inte ut fiender till det egna landet. Hur man yttrar sig är en total missbedömning i en utrikespolitisk säkerhetsfråga. 65 (KD) replik: När vi besökte Nato , vilket det har refererats till , var det tydligt att man pekade på att skulle passa in i Nato. Det uttrycktes som att vi är skräddarsydda för att vara medlem. Det beslutet ska tas i ; det är riktigt. Det ska inte vara någon påtryckning från eller något sådant. Beslutet om vad som är bäst för ska tas i . Det finns en utredning som har gjort i närtid. Där lyfts det tydligt fram att ett svenskt Natomedlemskap skulle stärka tryggheten och förutsägbarheten, både för oss och för våra grannländer. Han påpekar också att det är ganska svårt för omvärlden att förstå den svenska positionen. Vi ses nästan som medlemmar i och får en del problem på grund av det. Men vi har inte skyddet. Det är det som är skillnaden. Vi omfattas inte av artikel 5. behöver verkligen stärka sin försvarsförmåga, absolut. Vi behöver öka procentandelen av bnp. Det är viktigt. Men det räcker inte. Vi måste också bli medlem i Nato. Det är någonting som arbetar för och hoppas få igenom så fort som möjligt. 66 (L): Låt mig inleda med att berömma för en del av de punkter som han tog upp. Det handlar bland annat om transparensen när det gäller den försvarspolitiska diskussionen. Det blir inte möjligt som politiker att verka för ökade försvarsanslag om vi inte också gör det möjligt att redovisa hur situationen ser ut. skrev , liberal och sjöofficer, till en kamrat: är det bara vi själva som är okunniga om våra svagheter. Den här problematiken är alltså gammal, men det är bra att den adresseras. Det är också korrekt att , sedan vi blev partner , systematiskt har anpassat våra militära förmågor – taktiskt, tekniskt, utrustningsmässigt och organisatoriskt – till Nato. Vem som helst förstår att en sådan process som pågår skapar beroenden. Dessvärre kan man som partner inte kräva någonting av Nato. För det krävs ett medlemskap. Då har man både rättigheter och skyldigheter. Man kan ge, och man kan kräva. Det är därför medlemskapet är oundgängligt för . Alla försvarsbeslut och alla större materielanskaffningar i har alltid varit underfinansierade. Jag vill dock hävda att försvarsbeslutet utgör något av ett historiskt rekord på området. Vi är nu lite drygt halvvägs in i försvarsbeslutsperioden, och redan vid tre olika tillfällen har det varit nödvändigt att skjuta till nya medel. Sammanlagt handlar det om 15 miljarder mer än vad som prognostiserades 2015. Trots detta kunde och Statskontoret för berätta att det kommer att saknas ytterligare 29 miljarder när det gäller vårt materielanslag. Trots dessa ansträngningar blir det inte någon leverans av det som beställde 2015. Det blir inte två stycken fullt utrustade och samövade brigader. Som arméchefen kunde förklara i dagarna blir det en. Det är inte tillräckligt i ett land som ändå är Europeiska unionens fjärde största till ytan. Regeringen säger att övningsverksamheten nu lyfter. Det är klart; det är ju från väldigt låga nivåer. Det ska sägas inledningsvis. Men årsredovisningen från Försvarsmakten kom för någon vecka sedan, och den skvallrar inte om någon ökad övningsverksamhet. Den visar tvärtom på färre gångtimmar för våra örlogsfartyg, färre flygtimmar för vårt flygvapen och så vidare. Liberalerna valde att hoppa av förhandlingarna inför försvarsbeslutet . Skälet var att vi menade att det var helt uppenbart att de pengar som man anslog inte skulle räcka till uppgiften. kom Försvarsberedningen med rapporten . I den föreslogs bland annat någonting som kallas för totalförsvarets inspektion. Detta var tänkt som en ekonomisk expertfunktion, fristående från Försvarsmakten och – för den delen – från regeringen, som skulle kunna utvärdera och följa upp de satsningar som görs på civilt och militärt försvar. Liberalernas uppfattning är att vi politiker måste kvalitetssäkra försvarspropositioner innan vi släpper ifrån oss dem om vi ska undvika underfinansieringar i fortsättningen. Där tror jag att totalförsvarets inspektion skulle kunna ha en väldigt viktig uppgift. har blivit försvarsministern som pratar om basplattan – han har gjort det . Men detta tal till trots saknas det uniformer, kängor, standardfordon, ammunition och tillräcklig övningsverksamhet. Det som i stället har präglat försvaret med har varit de stora, fina beställningarna. Vi har beställt nya ubåtar, A26, och vi har beställt det medelräckviddiga luftvärnssystemet . Det är bland annat på grund av dessa prioriteringar som den andra brigaden inte kommer till stånd. har gått med i Pesco och Europeiska försvarsfonden, EDF. Trots att vi har gjort detta är min uppfattning att regeringen är närmast motvillig när det kommer till samarbete med EU om försvar och säkerhet. Genom att vi har gått med i dessa samarbeten kommer vi att behöva betala uppemot 1 miljard . Om vi bara ska vara med i 4 av 34 samarbeten inom Pesco blir risken att vi inte får någonting tillbaka för de pengar som vi betalar. Jag vill gärna berömma för hans resonemang om artikel 346, det vill säga möjligheten att undanta projekt som anses viktiga eller väsentliga för nationell säkerhet från konkurrensupphandling. Detta är ett hot mot svensk försvarsindustri. Det som kännetecknar är att vi är en väldigt liten köpare av försvarsmateriel men i förhållande till vår storlek kanske världens största tillverkare av försvarsmateriel. Vi har allt att vinna på att detta blir en del den europeiska inre marknaden. Det som ger uttryck för får närmast betraktas som en merkantilistisk hållning på detta område. När det gäller budget tror vi i Liberalerna att vi var det första parti som på ett landsmöte beslutade om ett försvarsanslag som skulle uppgå till av bnp. Det är korrekt – detta svarar mot Natos rekommendation för sina medlemsländer. För en del är detta av bnp ett argument mot Natomedlemskap. Men låt mig bara säga att den som är militärt alliansfri nog inte kan nöja sig . Den som är militärt alliansfri ger sken av att man ska klara allt på egen hand, och då talar vi om en långt högre andel av ekonomin som måste satsas på militärt och civilt försvar. Långt innan kammaren voterade om budgeten , 2019 och 2020 var satsningen på Försvarsmakten med 18 miljarder inskriven i det första utkast till januariavtal som kom . Det må vara lite ironiskt att socialdemokrater och miljöpartister nu har lovat centerpartister och liberaler att genomföra och budget. Det vittnar dock, fru talman, om någonting som i grunden är väldigt viktigt, nämligen en bred politisk enighet i denna kammare om behovet av stora medelstillskott till vår säkerhet. Jag ber om ursäkt för att jag har dragit över tiden. Jag vill yrka bifall till reservationerna 1 och 18. 67 (S): Betänkandet heter Försvarspolitik. Detta är ju ett ganska brett område, och talarna före mig har tydligt bevisat att det kan röra sig om det mesta. Så kan det vara – försvarspolitik kan handla om både det ena och det andra. Jag tänkte ta mitt avstamp i det försvarsbeslut som vi tog , alltså det som gäller för perioden –2020. Detta beslut är taget utifrån de omvärldsförändringar som har skett i vårt närområde och i övriga världen. Några talare har varit inne på , och det är klart att utveckling har varit av betydelse. Vi har sett hur man har uppträtt aggressivt och ockuperat områden i . Det kanske skulle ha varit den första varningsklockan, men den dåvarande regeringen reagerade inte alls på detta. Därefter har vi naturligtvis , som är en pågående konflikt – eller ett pågående krig – i och som är något mycket allvarligt. Med den utveckling vi har sett förstår jag att till exempel våra baltiska grannar känner en mycket stor oro. Men vi har också mött en annan fiende, som kanske inte är den traditionella: Islamiska staten. Militärt sägs den vara besegrad, men jag är inte lika övertygad om att Islamiska staten fullt ut är besegrad. Jag tror att risken är stor att den kommer att fortsätta att sprida sig och att den kommer att dyka upp i andra länder. Det som är lite otäckt är att den är ett mellanting mellan en terrororganisation och något som är mer organiserat och som liknar en stat. En av de förändringar vi har gjort är att vi har börjat bygga upp det nationella försvaret i igen. Vi kan vara efterkloka och säga att vi aldrig skulle ha avvecklat det, men det var ju det vi gjorde. Vi har börjat med den klassiska basplattan, alltså att den personliga utrustningen för den enskilde soldaten och sjömannen ska prioriteras så att man känner att man kan delta i detta arbete på ett klokt sätt. Vi har också infört värnplikt eftersom vi har sett att vi behöver ha ett komplement till de kontraktsanställda som finns inom svensk försvarsmakt. Jag uppfattar det som att detta har tagits emot mycket väl av svenska folket. Vi har även ökat antalet övningar. Vi har genomfört en storövning, , . Den senaste var när jag själv gjorde repmöte, vilket säger lite om att tiden har runnit iväg. Tanken med detta har varit att öka den operativa förmågan i våra krigsförband, och har försvarsekonomin stärkts. Men jag tror att vi också ska vara medvetna om att detta är ett arbete som inte är klart; det finns mycket mer att göra på detta område. Man kan ställa sig frågan: Kommer det någonsin att bli klart? Nej, detta är någonting som vi kommer att få jobba med . arbetar vi inför nästa försvarsbeslut. Jag har förstått att Försvarsberedningen jobbar ganska intensivt. Jag har sett att ledamöterna nästan springer och jobbar med det. Slutrapporten är nu cirka bort, och vi får hoppas att det går bra. Jag tror att en fråga som man måste ställa sig i Försvarsberedningen är hur mycket mer basplatta vi ska satsa på och hur mycket mer övning det ska vara. Jag vet att det är en trång sektor när det gäller att ha ett antal officerare på plats som kan utbilda värnpliktiga och soldater. Men jag tror också att man måste ställa detta i kontrast till framtidens konflikter. Hur kommer de att se ut? Här tycker jag att vi – även jag själv – ibland lätt fastnar i historien. När jag reser runt i landet och träffar äldre herrar och diskuterar försvarspolitik blir det mycket diskussion som kanske grundar sig på första eller – i skyttegravskriget, på något sätt. Vi fastnar i den typen av diskussioner. Jag tror inte att vi får fastna där. Hur ser de moderna konflikterna ut? kanske är ett gott exempel på hur det kommer att se ut framöver. Det är ett lågintensivt krig med en prorysk milis, alltså en blandning av soldater och kriminella eller vad man nu ska kalla dem. Det handlar också om den stora störning av infrastruktur som sker i dessa områden. Det är ett klassiskt sätt att störa och slå ut olika typer av cyberhot. Här tror jag att till exempel har det lättare – man kanske kan dra igång sin energiförsörjning mekaniskt. Jag är mer tveksam när det gäller hur det ser ut i ; jag tror att vi är mycket mer sårbara på detta område. Det gäller elektricitet, telekommunikation och medicin. Vem ansvarar för att vi ska klara medicinleveranser och livsmedelsleveranser? Jag tror att det kan bli ett ganska så allvarligt läge. Vi ser att störningar inträffar titt som tätt. Jag vill inte gå in på antalet. Men en sak som i alla fall berör oss som sitter i den här kammaren är den överbelastningsattack som skedde mot under valnatten, då systemet lades ned. Så, visst det pågår. Om vi skulle bli utan elektricitet i det här landet, hur skulle det ta innan människor skulle bli utan livsmedel? Hur långt bort är plundringen av butiker? Hur långt bort är det första dödsfallet? Jag tror inte att det handlar om dygn. Jag tror tyvärr att det handlar om timmar. Medvetenheten kring det här ökar. Men vi har mycket mer att göra, och vi har långt kvar. Jag välkomnar att statliga myndigheter och företag jobbar mycket med det här och ÖB:s besked om cybersoldater. Jag skulle också vilja slå ett slag för forskning och utveckling på området, för det här är någonting som utvecklas intensivt . Därför tror jag att det är ganska så viktigt. har jag talat mycket om konflikten i , cybersäkerhet, tillgången till personal etcetera. Jag tror att vi också behöver ett försvar som har tillgång till avancerad högteknologisk försvarsmateriel och detta till en rimlig kostnad. Vi ska vara stolta över den kompetens som vi har i . Vi kan utveckla avancerade, kostsamma och effektiva system, och det tror jag att det är viktigt att vi värnar om. Ett par exempel är och ubåt A21. Men som tidigare tagits upp i debatten har vi också köpt in Patriotsystemet. Vi kan ha en blandning. Det är viktigt att vi värnar svensk försvarsindustri och kan utveckla de här projekten. Men det hindrar ju inte att svensk försvarsindustri exporterar. Det är viktigt att vi exporterar för att hålla nere kostnaderna, så att vi kan tillgodoses med den materiel som vi utvecklar här. Det är viktigt att både lösa personalfrågor och bygga upp det svenska nationella försvaret men också att ha materiel med en hög teknisk nivå. Det är klart att Försvarsberedningen står inför en ganska stor uppgift att ta fram ett förslag. Men jag känner tillförsikt, för det är kloka personer i den gruppen. Avslutningsvis, fru talman, skulle jag vilja beröra en annan sak, nämligen strategisk infrastruktur och strategiska fastigheter i . Vi har sett problem som har berört oss på flera sätt. Det som var aktuellt var hur man skulle hantera Nord Stream och svenska hamnar. I vårt grannland och den finländska skärgården utanför Åbo har man köpt upp fastigheter och gjort investeringar i hamnar och järnvägar.