prot · H60957 · 2019-02-28 00:00:00 — Vi måste självklart överväga om man måste bygga ut eller göra andra förändringar för att klara kapaciteten. Självklart gäller alltid arbetsmiljöreglerna. Klyftorna mellan stad och landsbygd 113 (M): Jag har en fråga av allmänpolitisk karaktär till arbetsmarknadsminister . Jag vill lyfta fram en fråga som har diskuterats mycket . Den handlar om segregationen i , hur landsbygden ställs utanför tillväxt och diskrimineras. Regeringen har sagt att den vill satsa på landsbygden. är det flera socialdemokratiska kommunalråd som vittnar om de problem som regeringen ställer till med. Jag tänker här på miljöskatterna, som innebär att det blir svårare att arbeta och ta sig fram. Det finns inte bensinstationer att tanka bilen på och så vidare. Jag undrar vad regeringen avser att göra för att minska segregationen som råder mellan stad och landsbygd. 114 Arbetsmarknadsminister (S): Det är oerhört angeläget att vi har ett samhälle som håller ihop och att hela inte bara ska leva utan också utvecklas. Därför har regeringen tidigare gjort satsningar på en livsmedelsstrategi och stora investeringar i infrastruktur. Vi har gjort utlokaliseringar av många myndigheter för att säkerställa bra service och resurser och skapat ett nytt omfördelningssystem i kommunsektorn för att säkerställa resurser till hela landet. Men mer behöver självklart göras. lyfter fram som ett hot den skatteväxling som innebär högre beskattning av det som är miljöstörande eller farligt för klimatet. Jag kan garantera att en socialdemokratiskt ledd regering kommer att säkerställa att en sådan skatteväxling sker på ett sådant sätt att den har en god fördelningsprofil och gör att hela landet kan leva. Frågestunden var härmed avslutad. § 12 (forts. från § 10) Folkbildningsfrågor (forts. KrU9) 115 PER LODENIUS (C): Jag vill inleda med att yrka bifall till reservationerna 1 och 5. Kontakter med andra och bildning är viktigt för att kunna orientera sig, forma självständiga uppfattningar och aktivt delta i samhället. Här spelar civilsamhällets alla delar en mycket viktig roll. Ett tydligt exempel är folkbildningen, där det skapas rum för reflektion och där man gemensamt får djupare kunskap om vår värld. Bildning vidgar våra vyer och gör oss friare, och vi kan konstatera att samhället berikas när goda möjligheter finns för människor att gå samman och gemensamt lära sig mer om något ämne. Folkbildningen bidrar här med en struktur som understöder en bredd av bildningsverksamhet. Denna verksamhet fyller en viktig funktion i samhället och kan inte ersättas av utbildningar som arrangeras av det offentliga eller utbildningsföretag. och folkhögskolor måste ha bra och rimliga förutsättningar för att kunna fortsätta bidra till vårt samhälles utveckling. Det finns dock ett problem med projektbidrag när de sker på bekostnad av grundstöd. Det kan göra verksamheten svårstyrd . Man måste gå från projekt till projekt, eftersom det behövs grundstöd för att kunna söka projekt och inte minst för att kunna utveckla sin verksamhet. Vi vill därför se mer fria resurser till folkbildningen i stället för mer styrda bidrag. Folkbildningen spelar en otroligt stor och viktig roll för att fler i hela landet och med olika förutsättningar ska kunna ta del av och delta i olika typer av kulturevenemang. Folkbildningen spelar som sagt en stor roll för samhällsutvecklingen och demokratin. Det är också inte minst i studiecirklar som ett brett samhällsengagemang kan växa fram. vill att den enskilda människan ska få utvecklas genom samröre med det civila samhället, i möten med andra som finns på orten där man bor. Folkbildningen med studieförbunden och folkhögskolorna som finns över hela landet, på landsbygden och i staden, spelar här en viktig – jag skulle vilja säga helt väsentlig – roll. Staten satsar stora resurser på folkbildningen. Det är enligt min mening väl använda pengar, för folkbildningen är en viktig aktör för att lyfta och skapa engagemang i vårt samhälle. Kontakter med andra och bildning är som sagt viktigt för att kunna orientera sig, forma självständiga uppfattningar och aktivt delta i samhället. Studieförbunden och folkhögskolorna gör en viktig insats. Det handlar om mänsklig bildning, inte bara utbildning. Vi firar att det är riksdag beslutade att kvinnor skulle få lika rösträtt som män. Det är ett otroligt viktigt jubileumsår att uppmärksamma. Vad som inte är lika känt är att det är personer med intellektuell funktionsnedsättning fick samma rätt. avskaffade vi omyndigförklaringen i . Det var först då vi fick lika rösträtt för alla i som uppnått myndig ålder. Det är också något som är värt att uppmärksamma och fira, kan jag tycka. Ännu är inte alla riktigt medvetna om hur man kan använda sin rätt att påverka sitt samhälle bland annat genom att delta i allmänna val. Inte minst gäller detta personer med intellektuell funktionsnedsättning. och folkhögskolor spelar också en mycket viktig roll för att ge möjlighet för personer med en intellektuell funktionsnedsättning att skapa sig en plattform för att kunna påverka och delta på lika villkor i vårt samhälle. Detta kan ske genom kulturevenemang och kulturengagemang, och det kan också ske genom förmedling av kunskap och bildning i olika studiecirklar och på folkhögskolor. från nämnde i sitt anförande kursen Anpassad IT på som ett bra exempel, och jag kan bara hålla med. Det är en fantastisk och unik kurs som man erbjuder personer med intellektuell funktionsnedsättning på . Ett annat exempel är , som startade inför och som riktade sig till personer med intellektuell funktionsnedsättning. Genom detta, som först var ett projekt och alltså hette Mitt , tog man fram kunskap, underlag och material för studiecirklar som stöttade och utbildade personer med intellektuell funktionsnedsättning i att ta del av och använda sin medborgerliga rättighet att få rösta och påverka politiska beslut. Mitt har bidragit till att ytterligare några av våra medborgare i fått möjlighet att använda sin rätt att påverka det samhälle man lever i, och det finns nu Mitt Val-studiecirklar på många platser runt om i vårt land – allt för att fler ska kunna använda denna rättighet och förstå vad den innebär. Studiecirkeln kan också bli början till något mycket större, en början till något som man inte har förutsett men som ger ytterligare dimension till ens bildning. Detta skulle inte kunna hända om inte folkbildningen hade sin fria roll att hitta egna vägar. Och det är just friheten och öppenheten som ger folkbildningen dess kraft att genom bildning möta varje individ där man står för att därifrån lyfta vidare i ett livslångt lärande. Folkbildningens kraft ligger också i att den finns över hela landet. Folkhögskolor och studieförbundens studiecirklar och kulturarrangemang finns inte bara i städerna utan minst lika mycket, kanske till och med mer, på landsbygden och mindre orter. Det finns dock en risk för att projekt, likt det Mitt startade som, stannar vid att vara just projekt och att den kunskap och den metodik man lyckats skapa inte kommer fler till del än dem som ingick i projektet. Det är återigen därför som det är så viktigt med ett starkt generellt stöd till folkbildningen. ser alltid till individen, men det finns hinder i systemen inom folkbildningen för att bland annat mer effektivt kunna bidra till ökad integration för individer. vill att varje människa ska får möjlighet att utvecklas. Där är folkbildningen en viktig del, för det handlar om bildning och inte bara om utbildning. 116 (S): deltar tusentals svenskar runt om i landet i en studiecirkel. Till i går , . Hon behöver bli bättre på att använda datorn och navigera på internet. Hennes bank har nämligen sagt att hon ska utföra sina ärenden via bankens hemsida fortsättningsvis, och själv vill gärna följa sina barnbarn på Facebook. Om någon timme slutar , , skolan. Då ska han till en av Vuxenskolans replokaler i för att tillsammans med sitt rockband repetera inför konserten . På våningen ovanför i samma hus sitter . Han har träffat sitt livs kärlek. Men kärleken bor i , så nu går han i en studiecirkel för att lära sig franska så att han kan överraska honom nästa gång de ses. , och är inte ensamma. deltar 1,7 miljoner personer i någon av studieförbundens ca 266 600 studiecirklar som finns i alla kommuner. Studieförbunden är också en landsomfattande rörelse för kulturen i vårt land. anordnades ca 375 200 kulturprogram med nära 20 miljoner besökare. Jag hade förmånen att tillsammans med Per Lodenius delta på Studieförbundens musikkonferens i för någon vecka sedan. Där fick vi ta del av en rapport om just studieförbundens musikverksamhet, och det blev väldigt tydligt hur de tio studieförbunden utgör basen i det svenska musiklivets infrastruktur. Många artister som är stora har börjat sin resa i en av studieförbundens replokaler. hade de facto blivit mycket tystare utan den musikverksamhet som studieförbunden bedriver. hade inte bara blivit tystare utan en stark folkbildning – hade också blivit mindre demokratiskt. Demokratiansvaret är nämligen inskrivet i folkbildningens DNA. När de första folkhögskolorna och bildningscirklarna startades var syftet att göra kunskap och bildning tillgänglig för alla på ett demokratiskt och jämlikt sätt. Bildning skulle inte längre vara förbehållen en priviligierad grupp i samhället och därmed inte heller makten. Med kunskap och bildning gavs människor möjlighet att forma sina liv, stå upp för sina rättigheter och kräva en del av makten. Bildningen skulle skapa ett jämlikare samhälle. Det var så dåtidens folkrörelser resonerade, och det var så folkbildningen kom att bli en central del av demokratiseringen av . Kampen för demokratin är dock inte över. Folkbildningen är minst lika viktig som den var . I , i våra grannländer och här i växer sig odemokratiska krafter ständigt starkare. Med attacker på civilsamhället, rättsstaten, lärosäten och medier vill antidemokratiska krafter i länder som till exempel och nedmontera demokratin bit för bit. Jag menar inte att bildade människor inte kan angripa demokratin. Det som sker i vår omvärld visar att det finns många bildade människor som använder våra demokratiska institutioner för att bryta ned densamma. Nej – bildningen är ingen garanti, men bildning skapar större motståndskraft mot antidemokratiska krafter. Genom att skapa fler mötesplatser för människor att träffas, diskutera och uppmanas till kritiskt tänkande skapar vi en starkare motståndskraft mot antidemokratiska tendenser. Genom att ge människor framtidshopp och makten över sina liv minskar vi också risken för att de ska falla för just auktoritära idéer. Folkbildningen har infrastrukturen för att göra allt detta. Folkhögskolorna och studieförbunden skapar mötesplatser för människor och erbjuder rum för samtal och diskussioner. Folkbildningen ger genom sin unika pedagogik fler människor chansen till utbildning, och genom studiestyrd utbildning ger studieförbunden även träning i demokratiskt ansvarstagande och ledarskap. Det är därför inte konstigt att folkbildningen skrämmer antidemokratiska krafter. Det är därför heller inte konstigt att inte bara gör stora nedskärningar med 770 miljoner på folkbildningen i sin budgetmotion utan i motionerna som vi diskuterar också vill begränsa antalet platser på allmänna kurser, stoppa ett av studieförbunden och uttrycker skepsis mot hur dagens bidragsgivning och fördelningen av bidrag går till. Förslagen må vid första anblick inte verka så farliga, men dessa förslag är endast förevändningar för att försvaga och underminera folkbildningens roll i samhället. Det framgår tydligt när alla förslag från SD om folkbildningen granskas genom en blick ut över landet för att se hur SD har agerat där de har politiskt inflytande. , kulturpolitiska talesperson, uttrycker i en artikel i att anledningen till SD:s nedskärningar på folkbildningen är att de i stället prioriterar satsningar på tryggheten. Han resonerar vidare att om tryggheten inte upprätthålls leder det till minskade ekonomiska förutsättningar för verksamhet som folkbildning. Att påstå att satsningar på folkbildningen på något sätt skulle stå emot att skapa ett tryggare samhälle är för mig helt obegripligt. Ett samhälle som investerar i sin befolkning investerar också i tryggheten i samhället. Folkbildningen erbjuder, utan tvång, bildning genom livet och skapar lärandemiljöer där människor kan växa och utvecklas på andra sätt än i skolan eller på arbetsmarknaden. För oss socialdemokrater är satsningar på folkbildningen därför också en medveten satsning på tryggheten. Därför vill vi socialdemokrater fortsätta att värna folkbildningens självständighet och oberoende och ge studieförbunden och folkhögskolorna rätt förutsättningar för att utvecklas. Vi vill se fler som , och delta i folkbildningens verksamheter. För folkbildningen bidrar till att stärka människor, den bidrar till ett jämlikare samhälle och i förlängningen bidrar den till demokratin. För SD handlar inte nedskärningar på folkbildningen om att värna tryggheten. Det handlar om att SD räds folkbildningen. Med sin demokratiska infrastruktur står folkbildningen för allt det som SD vill motverka, nämligen ett bildat samhälle som kämpar mot deras reaktionära idéer. Därför, fru talman, är folkbildningen lika viktig för demokratin som . Med detta yrkar jag avslag på samtliga reservationer och ställer mig bakom utskottets ställningstagande. 117 (SD) replik: Mycket ska man höra innan öronen trillar av, som man brukar säga. Jag noterar att har följt den debatt som har förts i , där också ABF argumenterar osakligt och utan att ta ansvar för en saklig debatt i folkbildningsfrågorna. Det tycker jag är tråkigt. Jag vet inte om Socialdemokraterna hörde mitt anförande tidigare, men det är uppenbart och tydligt att vi båda värnar folkbildningen och folkbildningens grunder, syften och framtid. Det är också helt uppenbart att precis som Socialdemokraterna satsar stora resurser på folkbildningsväsendet. Det är en betydande del av vårt beredningsområde och av våra anslag, där även vi lägger en huvuddel av våra resurser. Men när man reagerar mot att antidemokratiska krafter – vad man nu menar med det – ger sig på folkbildningen bör man också titta på det som jag inte har hört Socialdemokraterna någon enda gång reagera mot. Det handlar om de antidemokratiska krafter som finns inom folkbildningen och som debattörer från vänster till höger har reagerat kraftfullt emot. Men jag har alltså aldrig hört Socialdemokraterna ta avstånd från detta. hör jag vad till exempel påstår, och jag antar att hon syftar på att vill stoppa vissa studieförbund. Vi har tydligt markerat att för att folkbildningens grundsyften, inte minst demokratisyftet, ska kunna värnas och för att det ska kunna leda till något gott framöver måste vi slå ned på antidemokratiska aktörer som får offentliga medel. Och ja, där har vi kritiserat till exempel Ibn Rushd för att man har försökt censurera , att man har bjudit in antisemitiska föreläsare och homofobiska föreläsare och att man har låtit detta ske med hjälp av offentliga medel. Detta är fullständigt oacceptabelt om man har en grundmurad kärlek till folkbildningens fria själ och folkbildningens demokratisyfte och själv har en relation till och positiva minnen av folkhögskola eller studieförbund. 118 (S) replik: Tack, , för repliken! Vi socialdemokrater har regeringsmakten, och det är vi som har tillsatt de två utredningar som har pågått för att ta fram demokratikriterier för civilsamhällets organisationer. Så kan vi se över hur vi kan förtydliga demokratibegreppet så att man vet hur man ska betala ut till olika organisationer. Detta är ett otroligt viktigt arbete. Aldrig någonsin ska någon del av civilsamhället få uppbära bidrag och pengar från staten när man inte kan stå upp för demokratiska värderingar. Där är vi tydliga, och det vill jag bara poängtera om det är så att inte har hört det från en socialdemokrat tidigare. Jag reagerar när säger att står upp för folkbildningen. På vilket sätt står upp för folkbildningen när ni gör stora nedskärningar, med 770 miljoner? På vilket sätt är det att värna folkbildningen? 119 (SD) replik: Låt mig börja med att säga att vi i likhet med vad både Liberalerna och har anfört ser problem med att regeringen sjösätter öronmärkta beställningsuppdrag till folkbildningen, där den till exempel ska syssla med vissa delar av integrationsuppdraget. Det är sådant som egentligen , sfi och det ordinarie utbildningsväsendet har ansvar för. Det gäller delvis också personer som saknar uppehållstillstånd i landet och som inte själva vet om de kommer att få uppehållstillstånd och så vidare. Detta har regeringen gett som öronmärkta beställningsuppdrag till folkbildningen. Man har också gett i uppdrag till folkbildningen att kvotera in vissa grupper som ska kunna gå före på bekostnad av andra. Detta är väldigt märkligt utifrån just folkbildningens syfte och historia: att kunna ge alla en möjlighet till bildning. Då ska man inte ställa grupp mot grupp, som regeringen har gjort inom folkbildningsväsendet. Dessa öronmärkta insatser och beställningsuppdrag från politiskt håll drar vi in; det är helt rätt. Folkbildningens fyra grundsyften och inte minst dess demokratiuppdrag ska komma hela befolkningen till del och spegla hela befolkningen och inte enbart vissa grupper. Det ska inte heller ske enbart utifrån ett vänsterliberalt synsätt på integration. Det är också av den anledningen vi gör en generell besparing när det gäller dessa och andra delar av folkbildningen. Det handlar om att vi prioriterar. Det måste ha varit lika uppenbart för Socialdemokraterna som det har varit för Amineh Kakabaveh i eller i den andra änden, och alla andra debattörer däremellan, att vi har folkbildningsinstitutioner och aktörer som har missbrukat de offentliga stöden i väldigt dunkla syften. Det är precis som Statskontoret och andra, i viss mån även , har sett: Det krävs kvalitetssäkra reformer för att värna folkbildningens tradition och konstitution. 120 (S) replik: Folkbildningen har tagit ett väldigt stort ansvar . Folkbildningen har hjälpt människor att komma in i det svenska samhället, att lära sig det svenska språket och att bli en del av detta samhälle. Är det inte det som alltid pratar om? Tycker ni inte att invandrare snabbare ska komma in i samhället? Det är ju exakt det studieförbunden, folkhögskolorna och folkbildningen överlag har lyckats med. De har lyckats integrera människor, och det är därför vi fortsätter att satsa på folkbildningen. Det handlar inte bara om att rikta sig mot den här gruppen, utan det handlar om att rikta sig mot hela samhället. Det handlar om att fortsätta att bredda folkbildningens ansvar när det gäller att stärka demokratin. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) § 13 Jakt och viltvård Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2018/19:MJU6 121 (C): Tänk er en varm och krispig höstdag när solen riktigt strilar ned genom träden och du plötsligt hör hur din hund får upptag och börjar driva bort mot skyttarna. Eller tänk er ett isande kallt pass där fötterna har domnat bort och regnet tycks ta sig in precis överallt, och där till och med viltet verkar ha gett upp och kurat ihop sig under en gran. Jakten i är en riktig folkrörelse med ca 250 000 aktiva jägare. Onekligen kan jaktupplevelserna skilja sig åt ganska markant. För vissa utövare handlar det om att uppleva naturen på nära håll. För andra handlar det om att kunna sätta klimatsmart kött på bordet. För en tredje är det kanske kamratskapet eller samspelet med hunden som lockar. Gemensamt för alla jägare är dock att de är en del av förvaltningen av våra viltstammar och utgör en viktig del i att säkerställa en god balans och en god vård av natur och vilt i olika delar av vårt avlånga land. kom jag hem från en veckas rundresa till olika naturreservat och viltparker i . För en svensk som egentligen har som enda elefantreferens var det en ganska magisk upplevelse att helt plötsligt ha en fem tons bjässe på nästan armlängds avstånd. Jag är lite grann uppfylld av detta. fick jag många intressanta perspektiv som jag tycker är applicerbara på den svenska kontexten när det gäller viltvård. Jag fick till exempel höra om hur en hotad och för många med mig mytomspunnen art som elefanten för de lokala bönderna kan innebära ett överhängande hot om att odlingar och byggnader totalförstörs och om de konflikter som kan uppstå till följd av detta. Jag fick också höra om hur alltför många elefanter i ett naturreservat kunde förändra landskapet totalt genom att skada träd och buskar och att populationen därför behövde hållas på en bärkraftig nivå med ett lagom antal elefanter sett till områdets storlek. Dessutom fick jag höra om hur vissa viltparker var för små för att över huvud taget kunna hålla the big five då det inte fanns tillräckligt med hjortdjur och småvilt som föda till predatorer som lejon och leopard. Oavsett om det handlar om viltvård i eller i finns det en del gemensamma principer. En fungerande viltvård kräver att de människor och verksamheter som faktiskt lever med det vilda i sin närhet och vars vardag påverkas av stammarnas utbredning och omfattning också känner att de har en möjlighet att påverka förvaltningen och kan vara en del av den. Det gäller både om man är fruktodlare i och oroar sig för elefanter och om man är fårbonde i och påverkas av vargen. En fungerande viltvård kräver också att man tittar på de olika arternas samspel med varandra och hur de formar den miljö som de lever i, oavsett om det rör sig om elefantskador på akaciaträd eller älgskador på tall eller om det handlar om leopardbeståndets påverkan på antalet impalor eller antalet älgar i ett vargrevir. På flera områden finns det en förkärlek hos oss inom politiken för att prata om den svenska modellen – så även när det gäller jakt och viltvård. Svensk viltvård bygger på en decentraliserad förvaltning baserad på dialog och samarbete mellan de olika aktörer som påverkar och själva påverkas av stammarna. Detta är det viktigt att vi värnar och utvecklar. Därför har miljö- och jordbruksutskottet under den förra mandatperioden i olika tillkännagivanden lyft fram behovet av att förtydliga och förstärka viltdelegationernas mandat och befogenheter och även säkerställa en god balans mellan olika aktörer och intressen. kommer att fortsätta att driva på för att det här ska bli verklighet. som vi på flera områden kan glädja oss åt en förbättrad dialog för att hitta gemensamma lösningar ser vi också tyvärr en risk för ökad polarisering inom andra områden, såsom vargförvaltningen och klövviltets påverkan på skogsbruket. Från sida ser vi det som helt nödvändigt att flera av de konflikter som vi ser kopplat till viltförvaltningen löses på ett konstruktivt sätt. En del i detta är inrättandet av en viltmyndighet med en samlad helhetssyn kring viltförvaltningen. Det är en fråga som drivit länge och som också miljö- och jordbruksutskottet har ställt sig bakom i tidigare betänkanden. I många delar av utgör vildsvinsstammen ett stort problem för såväl jordbrukare som trafikanter, och kostnaderna är stora – det handlar om miljardbelopp. Många följer också utvecklingen av afrikansk svinpest med oro, då ett utbrott skulle kunna få stora konsekvenser för både det vilda och det tama djurlivet. Det är därför viktigt att vi från politikens sida gör vad vi kan för att skapa förutsättningar och underlätta avskjutning av vildsvin. På grund av omständliga provtagningsprocesser är det för många jägare ett stort steg att börja sälja köttet. Om frysen redan är full är det svårt att hitta avsättning för köttet, och incitamenten för att ge sig ut och skjuta gris minskar ganska betydligt. När en så klimatsmart råvara som vildsvinskött ses som ett kvittblivningsproblem behöver vi en förändring. har miljö- och jordbruksutskottet riktat ett tillkännagivande till regeringen om att underlätta försäljning och distribution av vildsvinskött, och en utredning är nu igång.