prot · H609101 · 2019-06-10 00:00:00 — § 1 Aktuell debatt om Försvarsberedningens förslag 1 (SD): Vi sverigedemokrater har begärt debatten, och vårt främsta syfte är att få klarhet i hur allianspartierna – den spruckna Alliansen – kommer att förhålla sig till Försvarsberedningens dokument, rapporten och de föreslagna ekonomiska satsningarna. Aktuell debatt om Försvarsberedningens förslag Nuvarande vägran från den splittrade Alliansen att skriva under Försvarsberedningens rapport har skapat en viss osäkerhet, i alla fall i Försvarsmakten och bland de officerare jag känner. Kommer man att fullfölja eller inte? Kommer man att satsa de medel som föreslås? Den osäkerheten finns hos Försvarsmakten, andra myndigheter och även utanför gränser. I förhoppning om att bringa klarhet i hur partierna ställer sig har vi begärt denna debatt. 2 Försvarsminister (S): tog jag emot Försvarsberedningens slutbetänkande Värnkraft. Betänkandet är slutpunkten på ett, som jag uppfattar det, gediget arbete från samtliga inblandade. Sekretariatet har under beredningens ordförande gjort ett fantastiskt jobb, och de rapporter jag har fått tyder på att det har funnits en konstruktiv vilja att nå gemensamma lösningar. De fyra borgerliga partierna valde att inte signera beredningens rapport. Det är inte min sak att recensera andra partier på den punkten, utan jag lämnar till allmänheten och andra att bedöma vad man anser vara ett rimligt sätt att agera. Men det finns en bred enighet bland partier om den säkerhetspolitiska analysen, om huvuddragen i totalförsvarets utveckling den kommande försvarsbeslutsperioden och om behovet av att fortsätta att förstärka den militära förmågan. Det gläder mig eftersom det inte alltid har varit så. finns en samsyn om både den säkerhetspolitiska analysen och att behovet av att förstärka vår militära förmåga är viktigt. Regeringen kommer att vara beredd att anslå ökade medel och ökade ekonomiska resurser till Försvarsmakten. Detta gör att jag även har goda förhoppningar om att vi kommer att nå en bred försvarspolitisk överenskommelse. Regeringen har ambitionen att presentera en försvarspolitisk inriktningsproposition . För att ha så fullödiga förslag som möjligt kommer regeringen att besluta om uppdrag till Försvarsmakten, och övriga försvarsnära myndigheter om att analysera beredningens förslag och redovisa dess ekonomiska konsekvenser och genomförbarhet. Det handlar om organisation, genomförbarhet, tidsramar, balans armé-marin-flyg och den slutliga ekonomin. Försvarsberedningen konstaterar själv i sin rapport att det inte går att utesluta att det kan uppstå oförutsedda omständigheter som påverkar Försvarsberedningens analys och förslag. Utvecklingen efter försvarsbeslutet ger beredningen rätt i den slutsatsen. Det är helt nödvändigt att berörda myndigheter får yttra sig över beredningens förslag innan vi slår fast den ekonomiska ramen för den kommande perioden. Som försvarsminister är det mitt ansvar att den proposition som presenteras för bygger på så djupgående och korrekta underlag som möjligt. Jag har alltför stor erfarenhet av hur det kan gå när det finns brister när de politiska besluten ska fattas. och Statskontoret har arbetat med ekonomistyrningen i Försvarsmakten, och Försvarsmakten gör nu ett bra arbete med att följa upp de rapporterna. Vi måste också undvika att ha en situation med återkommande omförhandlingar under pågående försvarsinriktningsperiod av det ursprungliga försvarsbeslutet. Den ram lägger fast är också den som måste gälla. Aktuell debatt om Försvarsberedningens förslag Vi lever nu i en helt ny säkerhetspolitisk utveckling, om vi jämför med situationen för ett tiotal år sedan. Vi har en historia där har uppträtt aggressivt mot , man annekterade 2014, vilket är ett direkt brott mot internationell rätt, och det finns en pågående konflikt i östra . Det är enkelt att konstatera att det finns en förändrad säkerhetspolitisk situation som har blivit sämre. Det är självklart att vi måste dra försvarspolitiska slutsatser av det förändrade säkerhetspolitiska läget. Det är en omfattande process att förbereda ett försvarsbeslut. –2020 har nivån ökat med knappt 15 miljarder i jämförelse med när jag tillträdde. Det handlar om tre beslut –2020 där vi tillför 35 miljarder. Vi måste fortsätta den militära förmågeökningen. Det är regeringens ambition. 3 HANS (M): För sedan presenterades Försvarsberedningens slutrapport. Fyra partier undertecknade denna. Fyra andra partier valde att avstå. Detta får nog beskrivas som en paradox! M, C, KD och L valde att inte delta därför att de stod bakom slutsatser, förslag till beslut och ekonomiska konsekvenser. De övriga hade nämligen på olika sätt uttryckt tvivel. Allt redovisas i fyra bilagor. De är inte en del av slutrapporten, men de är tydliga politiska ställningstaganden. säger att försvarets budgettillskott kan behöva öka i en lägre takt. anser att höjningen som beredningen föreslagit på 84 miljarder däremot är för stor. Socialdemokraterna vill dela upp beredningens slutsatser och överlåta bestämmandet av den exakta nivån till politiska förhandlingar bortom beredningen, det vill säga ”att det behöver tydliggöras vad som är huvudprioriteringar genom ett flertal ekonomiska ambitionsnivåer i paketform”. Och SD är med och talar om behovet av , men sedan har partiet kuriöst nog några egna funderingar över vad som beskrivs som ANC-sanktionerade förföljelser av boer i . Kan en paradox tydligare illustreras? S, SD, V och MP sida vid sida. De är inte eniga om vägen framåt men står med namnteckningarna bakom Försvarsberedningens rapport. M, C, KD och L står tydligt bakom slutsatser och behovet av en ekonomi på minst 84 miljarder, eller av bnp, till 2025. Slutrapportens varmaste anhängare är alltså de som inte har undertecknat den. Aktuell debatt om Försvarsberedningens förslag För handlar det om en helhet. Först görs en säkerhetspolitisk analys. Den pekar på ett försämrat läge runt . Ett väpnat angrepp mot kan inte uteslutas. Det kräver handling. Därför föreslås en försvarspolitisk inriktning som innebär både återtagande av tidigare förlorad förmåga och förberedelser inför kommande förstärkningar. Det är allt från en tredje brigad till ny materiel och fokus på personalförsörjning. har med delrapporten angivits vad som behövs för att återuppbygga ett totalförsvar. Detta kräver finansiering. Med minst 84 miljarder – av bnp – till 2025 och sedan upp mot går det att realisera och genomföra det som föreslagits. Vill man göra något mindre eller väsentligen mindre kräver det naturligtvis lägre tillskott. Frågorna i denna debatt är alltså i grunden ganska enkla men djupt seriösa ifall man tar försvaret av på allvar. Vad i rapporten är det som och inte vill betala för? Och vilken nivå eftersträvar Socialdemokraterna? Vad vill partiet stryka ifall det inte blir av bnp till 2025? Vad på armésidan? Vad inom flyget? Vad inom marinen? Att inte säga något men att inneha makten får nog också beskrivas som en paradox! 4 (SD): Jag vill nämna den utmärkte ordföranden som har lett arbetet på ett förtjänstfullt sätt och lotsat oss igenom många besvärligheter på ett skickligt sätt, liksom som har ovärderliga kunskaper när det gäller budgetberäkningar. Jag vill nämna dem särskilt – plus naturligtvis alla övriga som har varit med i detta. Som jag inledningsvis sa är syftet att bringa klarhet i det här med att Alliansen står och säger nej till att satsa genom att inte skriva på. Ni har som skäl till att inte skriva på angett att ni vill att regeringen ska förbinda sig. Det måste vara unikt, för det är väl inga försvarsberedningar eller regeringar som har förbundit sig tidigare. Om det är så skulle jag vilja veta det. Jag har tittat efter och hittade inget, men det skulle ju kunna vara så. Jag vill alltså inte säga att det inte har hänt att man skriver att man förbinder sig, men jag har inte sett det. Men har ni chansen. Kom upp här nu i talarstolen, ledamöterna från Alliansen, och förbind er att följa det som står i det här dokumentet om de ekonomiska satsningarna! Gör ni inte det tappar ni den lilla trovärdighet ni har kvar. har ni chansen. Satsa både de pengar som krävs som framgår av Motståndskraft och det som framgår i den sista boken, som det väl blir, som heter Värnkraft. har ni ett utmärkt tillfälle. Alla partier har sagt sig vara mycket nöjda. Att då, när man är nöjd med en rapport, ha som enda skäl att inte skriva under att regeringen inte förbinder sig att följa det här är för mig helt obegripligt. Det finns en tydlig majoritet i kammaren för att driva det här inom ramen för de utgifter vi har. För att ta bort den osäkerhet som och och andra har skapat här, herr ålderspresident, hos Försvarsmakten och utanför landets gränser kan ni väl i alla fall passa på att , inför kameror, förbinda er själva eftersom ni kräver det av Socialdemokraterna. Jag har inte hört en enda ledamot säga det. tog inte chansen, men det blir ju en omgång till här, herr ålderspresident, så det ska bli spännande att höra om ni förbinder er till att följa det här. Aktuell debatt om Försvarsberedningens förslag Ledamoten noterade att vi har med detta om boer i . Att inte bryr sig ett dugg om vad som händer med boerna i är känt , men när det finns ett kapitel i dokumentet som behandlar tycker jag att det är lämpligt att ta upp detta. 5 (C): Herr ålderspresident, ärade ledamöter och ministern! När man hör sverigedemokraten presentera syftet med den här begärda debatten klarnar bilden av hur oerhört osäkert läget kring förutsättningarna är för ett framtida väl grundat försvarsinriktningsbeslut. nämner inte en enda gång att de ställde frågan till Socialdemokraterna vad de faktiskt har för ekonomiska målsättningar. Det har varit huvudskälet under hela slutfasen för oss i förhandlingarna att kunna få ett besked från Socialdemokraterna. I debatt efter debatt om försvarsekonomi och den inriktning som vi så väl behöver för att utveckla vårt försvar när det gäller totalförsvarsaspekten men inte minst det militära har vi från sida efterfrågat vad Socialdemokraterna och regeringen vill uppnå i nästa försvarsinriktningsbeslut. Det missar fullständigt. Jag tycker att detta bevisar att det inte finns något fokus på att kunna nå reella, konsekventa beslut. Risken för att vi skriver under en rapport och sedan inte får se den genomföras är mycket stor. Fokus ligger inte på att det ska bli resultat. Fokus ligger på andra saker. står bakom helheten i förslagen i rapporten. Det är ett mycket gediget arbete i konstruktiv anda under som har bedrivits. Det vittnar om insikterna vi bär tillsammans i bred anda, dock om det säkerhetspolitiska läget och våra gemensamma utmaningar. Det vittnar också om vad som måste genomföras. Vi har ett stämmobeslut på att nå minst det nordiska snittet i andel av bnp – det ökar. Ta i beaktande – vi har diskuterat det – att våra grannländer och europeiska länder tar steg för steg för att medvetet öka försvarsanslagen och också förbinder sig till målsättningar med procentandel av sin bnp. Det visar att står kvar medan andra rör sig framåt. Vi har medverkat till flera försvarsbeslut som har varit tillägg till beslutet vi tog i den här kammaren. Det har varit viktigt, men mer behöver göras. Det finns oerhört många bra förslag i den här rapporten, men den saknar helt en tydlig koppling till de ekonomiska förutsättningarna. Jag tycker att dagens debatt behöver handla om att vi ska kunna få ett besked från den samlade skaran partier som har skrivit under rapporten om man kommer att förbinda sig till det här i kommande budgetförhandlingar och kommande inriktningsbeslut om framtidens försvars- och säkerhetspolitik. 6 (V): Att delta i Försvarsberedningens arbete innebär många timmar av sammanträden, resor och intensiva diskussioner. Vi har lagt fram två rapporter, Motståndskraft och Värnkraft. delar beredningens uppfattning på flera områden, men när det gäller några avgörande frågor har vi en avvikande mening. Aktuell debatt om Försvarsberedningens förslag Vi behöver ett modernt, starkt totalförsvar med ett starkare civilt försvar och ett modernt värnpliktsbaserat försvar med folklig förankring som kan bidra till att skapa ett robustare samhälle och möta de olika hot vi står inför: säkerhetspolitiska hot där vi måste inkludera cyberhot, terrorism, extremism och framför allt nya hot som uppkommit i klimatkrisens spår. Jag håller med om beredningens inriktning när det gäller det svenska försvaret. Utöver att stärka värnplikten måste krigsförbanden utökas, och vi ser behovet av att skapa tre brigader och en halvbrigad. Det militära försvaret behöver mer resurser. Jag anser dock att de föreslagna 84 miljarderna är en för stor höjning och att utvecklingen av Försvarsmakten måste ske . Ett stärkt totalförsvar är nödvändigt för att upprätthålla trovärdigheten för vår militära alliansfrihet. Även om vi anser att det är osannolikt att ett militärt angrepp skulle riktas mot som enskilt land måste vi självklart ha en beredskap. Vi ser att den säkerhetspolitiska situationen i och globalt har förändrats och försämrats. Vi ser med oro på upprustning, den folkrättsvidriga annekteringen av och destabiliseringspolitiken i . Vi ser också med oro på Natos upprustning och militariseringen av EU. Det är en utveckling som innebär att återigen befinner sig i en farlig rustningsspiral. måste göra sitt yttersta för att stoppa den här utvecklingen och främst inrikta sitt internationella arbete på att hitta fredliga lösningar som diplomati, mellanfolkligt utbyte och ett mer aktivt nedrustningsarbete, särskilt vad gäller kärnvapen. För att ett sådant arbete ska bli verkningsfullt och trovärdigt måste vi stärka vår militära alliansfrihet. Jag håller inte med om Försvarsberedningens syn när det gäller samarbete med Nato. Den svenska militära alliansfriheten har bidragit till att generation efter generation har kunnat leva i fred i . Nato har kärnvapen som sin bärande doktrin och leds av en nation som har en mycket oberäknelig president i . I och med en ökad närhet till Nato riskerar att i stället dras in i förödande krig och konflikter. menar att en militärt alliansfri utrikespolitik är avgörande för handlingsfrihet som en oberoende aktör i då demokratiska rättigheter och mänskliga rättigheter kränks allt oftare. 7 (KD): befinner sig i ett allt tuffare omvärldsläge. Exempel på det är kriget som just nu pågår i . Där dödas tio personer . Vi ser det alltsedan kriget i . har ett bra men alldeles för litet försvar givet de säkerhetspolitiska hot vi står inför. återupptogs Försvarsberedningens arbete. Uppdraget vi fick av försvarsministern var att titta på och analysera omvärldsläget och föreslå hur en försvarsmakt ska se ut –2025. Men det gällde också ekonomin. Det är ett mycket noggrant arbete som har genomförts under bra ledning av ordförande och huvudsekreterare . Hela det arbetet har gjorts väldigt bra. Aktuell debatt om Försvarsberedningens förslag lade vi fram den första rapporten som handlade om det civila försvaret. Alldeles lade vi fram slutrapporten , som jag nu visar för kammarens ledamöter. Det är vårt förslag. Rapporten visar på precis de förslag som behöver genomföras och som är helt nödvändiga vad gäller såväl armén som flygvapnet och marinen för att vi ska kunna försvara oss. Vi pekar på vad som krävs inte bara till 2025, herr ålderspresident, utan också till 2030. Det problem som uppstod var när vi till jul var i princip färdiga med hur det militära försvaret skulle se ut och frågan var Socialdemokraterna står uppkom. Var står regeringen? Det var den frågan vi aldrig fick något svar på. Om regeringen följer förslaget i den här utmärkta rapporten kommer det att gå igenom. Om de ekonomiska ramarna upprätthålls kommer det att finnas majoritet. Men i rapporten finns ett mycket märkligt avslutande ord från Socialdemokraterna där det framgår att man inte vill ha en ekonomisk uppgörelse. Det är lika dumt som att försöka sig på att bygga ett hus – att säga: Det huset ska vi ha – men sedan inte vilja göra upp om pengarna. Det är nog svårt att bygga ett hus på ett sådant sätt. Men det är omöjligt att bygga ett försvar om man inte är överens om pengarna. I den här rapporten står det att det behövs av bnp, motsvarande 84 miljarder. 1,6 kommer det att krävas för det civila försvaret. Vi behöver svar från försvarsministern . Var står Socialdemokraterna i den här frågan? 8 (L): Låt mig inleda med att säga att jag inte riktigt förstår resonemang. Samtliga borgerliga partier har i full offentlighet på förbundit sig till både och de förslag som finns i rapporten . Jag är beredd att upprepa det på nytt här . Skälet till att vi inte skrev under var just att vi ville slå vakt om rapporten och dess förslag i sin helhet. Utan ekonomin är rapporten föga värd. har tolv ledamöter från åtta partier tillsammans med ledande tjänstemän från departement och myndigheter och ett ganska stort utredningskansli slitit med denna 355 sidor långa rapport. Totalt handlar det om 440 timmars sammanträdestid. Under hela denna arbetstid har det varit känt att det i botten fanns ett antagande om av bnp till 2025. Det har stått i tidningen, och det har sänts i tv och radio. Jag vill påstå att varenda en, från generalerna på till den sista hemmasoldaten i , har känt till detta. Jag drar därför slutsatsen att även vår försvarsminister har varit underkunnig om detta faktum. Min fråga till är: Varför sa han ingenting om att man inte var beredd att backa upp denna siffra? Varför berättade han inte att Försvarsberedningen i bästa fall skulle vara en seminarieövning, att förhandlingarna sedan skulle ske på Försvarsdepartementet ? Och vem är det vill förhandla med? Aktuell debatt om Försvarsberedningens förslag Försvarsministerns agerande har devalverat Försvarsberedningen. Den har inte längre samma tyngd som den haft i försvarspolitiken i . satsade av bnp på försvaret. kommer att nå 2022. Samtliga baltiska stater och är redan av bnp. Och talar jag om medlemmar i som också kan lita till den kollektiva säkerheten. När regeringen inte är beredd att binda sig till i rådande omvärldsläge, vilken signal skickar den då? 9 (MP): Låt mig först göra klart att står bakom huvuddelen av Försvarsberedningens rapport. Arbetet har, vad jag har förstått, bedrivits i mycket god anda. Vi behöver brett förankrade beslut om säkerhets- och försvarspolitiska frågor. Därför är det mycket tråkigt att de borgerliga partierna i slutskedet valde att hoppa av. För mig är det självklart att de medel som fördelas inom statens budget fördelas i budgetprocessen. Hur ska de som har ansvar för helheten annars kunna ta just det ansvaret? Det är inte hållbart att en grupp sakpolitiker får bestämma över en så stor del av det totala reformutrymmet framöver som vi talar om här. Utöver utbyggt totalförsvar har vi stora behov framåt: i sjukvården, när det gäller miljön och när det gäller skolan. Avvägningar mellan dessa områden sker i budgetprocessen. Det är den ordning vi arbetar efter. Inte var det på det sättet på tid att en grupp försvarspolitiker fick fria krediter i statens budget. Vi vet alla att det snarare var tvärtom. delar bedömningen att det behövs ökade resurser till totalförsvaret framöver. Vid en situation då man måste välja och prioritera menar vi att det är det civila försvarets resurser som bör prioriteras. Vi menar också att de män och kvinnor som viger sina liv åt försvaret ska säkras goda möjligheter, både medan de arbetar och som pensionärer. Vi tycker att det är lika viktigt att vi behåller ansatsen om en bred syn på säkerhet hela vägen ut. 10 Försvarsminister (S): Det hela handlar om att i en remiss, som ska ställas till Försvarsmakten, FMV och övriga försvarsmyndigheter, tydliggöra genomförbarheten i Försvarsberedningens förslag och se effekterna på förmågeutvecklingen, organisationen, balansen mellan vapenslagen samt ekonomin. När den förra försvarsministern, , lade fram sitt utredningskrav på myndigheterna kalkylerade man med en ökning av försvarsutgifterna på 8,1 miljarder –2020. I en uppgörelse blev detta senare 10,2. Totalt har det tillförts 35. Det hon lade fram som direktiv utvecklades sedan till något helt annat. Med denna erfarenhet i botten tycker jag att det är viktigt att göra detta stora utredningsarbete innan man sätter ned foten om den ekonomiska ramen. Aktuell debatt om Försvarsberedningens förslag Ingen kan garantera att exakt det som står i Försvarsberedningens rapport kommer ut när myndigheten har gjort sin analys. Det kan finnas många saker som belyses där som är viktiga att ta hänsyn till i ett propositionsarbete till . När vi väl har dessa papper på bordet hoppas jag att de olika partierna är beredda att på ett sakligt sätt ta del av dem. Vår ambition är att den militära förmågan ska fortsätta att öka men också att vi ska ha ett stabilt ekonomiskt underlag i försvarsbeslutet och att vi ska vara beredda att finansiera det. När ekonomin förändras, till exempel med 26 miljarder i försvunna skatteintäkter på grund av olika skattesänkningar, ger det en effekt. Det påverkar såklart helheten. Helheten påverkas också av att kommuner och landsting har oerhörda behov. Detta är en verklighet som ingen kan springa ifrån. Det här måste man ta hänsyn till i budgetprocessen. Dessutom blir det förhandlingar med olika partier utifrån en annan dimension. Försvarsberedningens arbete kommer för vår del att vara grunden för propositionen. Ingen ifrågasätter detta, utan så är det. Men vi måste också försöka klara av alla olika utmaningar som finns framför oss. Det är ett arbete som måste genomföras och som vilken regering som helst hade varit tvungen att ta ansvar för. Därför tycker jag och vi från regeringens sida att det är rimligt att vänta med det slutliga ställningstagandet om ekonomin till dess att hela detta omfattande och viktiga arbete är genomfört. Det är för övrigt ingen som ifrågasätter vare sig Försvarsberedningens ledamöter eller kansliets kapacitet. 11 HANS (M) replik: Försvarsministern glömde att nämna en sak. Han påpekade att medel har tillförts under den föregående mandatperioden, i tre överenskommelser. har deltagit i alla. Det han glömde bort är att varje gång har föreslagit en nivå har det från socialdemokratiskt håll inledningsvis kallats anslagsbingo. Jag lyssnade därför , herr ålderspresident, på de olika anförandena. vill ge väsentligt mindre pengar än 84 miljarder till 2025. vill ge väsentligt mindre pengar till försvaret till 2025. Ett antal partier säger minst 84 miljarder – motsvarande av bnp – till 2025. Min enkla fråga till försvarsministern är därför: Vilken indikativ nivå vill försvarsministern ge? Under hela valrörelsen och under hela förra mandatperioden duckade Socialdemokraterna konsekvent när det gäller att prata nivåer. Sedan har de dock accepterat de nivåer som andra partier har föreslagit och tar åt sig äran av det. Vilken nivå har ni, ? 12 Försvarsminister (S) replik: Jag är glad över att vi har breda överenskommelser och att och har varit med i detta. Inledningsvis var även med, men de valde att i ett senare skede hoppa av. Det som har kallats anslagsbingo är det ständiga diskuterandet i olika konferenser och på olika möten om nivåer, som man låser sig till väldigt hårt. Vi, och även jag, har sagt att detta kräver en sådan seriositet att det måste byggas på grundliga beräkningar och analyser och att det måste ske i direkta förhandlingar. Aktuell debatt om Försvarsberedningens förslag Jag har redogjort för hur regeringen ser på situationen och vilket utredningsarbete som ska genomföras. Vi är beredda att sätta ned foten vad gäller den ekonomiska ramen när vi har genomfört allt detta arbete. Det här är inte ett ok som man har hittat på för att kyla ned stämningen i rummet, vilket har sagt i ett offentligt sammanhang när vi har fört fram finansieringskravet. Det här handlar om en ren, krass realitet som måste hanteras. 13 HANS (M) replik: