prot · H60988 · 2019-05-08 00:00:00 — Eller var det som energiministern sa, trots allt, bara ett fint utspel i valrörelsen? 251 (S) replik: Jag kan inte svara exakt om och när det kommer en kabel. Vi har sagt att det inte ska komma en kabel. Däremot har vi gjort till ett pilotområde. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram en rapport, . Den har levererats, och den behandlas nu i . Jag kan inte lova att det blir en ny kabel till . Jag måste erkänna att jag inte har hört att energiministern ska ha sagt att det ska dras en ny kabel till . 252 (C) replik: Då kan jag tyvärr konstatera att det var bara fina ord i en valrörelse som energiministern levererade och inte något verkligt, när säger att det inte ska komma någon kabel. Det fina projekt som energiministern driver har inte en chans att klara de behov Cementa har, som står för av svensk cementtillverkning. Det finns inte en chans att klara den produktionen. Man behöver en tredje Gotlandskabel. behöver också kabeln, inte minst för att kunna exportera och för den egna energisäkerheten. Ska jag tolka så att Socialdemokraterna har backat från det energiministern lovade i valrörelsen? Det finns alltså ingen öppning för en tredje Gotlandskabel. Det blir ingen sådan. Det sker inget arbete i regeringen i frågan, och det kommer inget uppdrag till från Socialdemokraterna. 253 (S) replik: Vad jag vet finns det inget beslut om att bygga en extra kabel till . Det jag sa var att jag inte hade hört hur energiministern hade uttalat sig före valet. Det hade jag faktiskt inte hört tidigare. Rapporten och det man har kommit fram till där bereds just nu i . Men jag kan inte heller stå här och säga nej till en kabel. 254 (M) replik: Jag skulle vilja komma in på ämnet leveranssäkerhet igen. talade om någon tillförlitlighetsstandard. Vad den skulle innehålla vet jag inte. Men leveranssäkerhet är ju A och O för att vi ska våga göra både det ena och det andra. Jag skulle inte ens vilja dra på min tvättmaskin hemma om jag inte visste att maskinen kan köra färdigt utan att elen försvinner. Den tidigare debatten handlade om att man inte alltid kan ge garantier åt alla. Nej, men det kanske är så att jag är beredd att betala för leveranssäkerhet. Vår industri kan definitivt inte bli av med energin när de som mest behöver den. Det kanske går att skapa ett system där man kan bestämma att man inte använder el vid vissa tider, så att det på så vis kan finnas elenergi över till andra. Att vi kan säkra leveranssäkerheten är enormt viktigt. Hela vårt Industrisverige bygger ju på eltillförlitlighet. Det är något som många andra länder inte har. Därför har varit duktigt på att attrahera jobb och verksamheter som är elenergitunga. En del av de stora investeringar som har kommit till i form av datorhallar och sådant hade absolut inte kommit om man befarat att exempelvis Google eller Facebook helt plötsligt kunde läggas ned för att man inte säkrat det här. Hur tänker ni att samhället ska funka när vi ska gå över till ett helt annat system än vad är vant vid? 255 (S) replik: Som jag sa i mitt huvudanförande är detta faktiskt inget stort problem . Det är fråga om vissa tidpunkter. var det inget underskott. Vi behövde inte dra igång effektreserven , utan vi klarade vår elförsörjning. Däremot ser vi att vi behöver göra saker på , och det ligger med i planeringen av investeringar och så vidare. Vad gäller leveranssäkerhetsmål klarar jag nog inte av att återupprepa fina argumentation i ämnet. Men jag tycker precis som han – detta är ganska märkligt. Vi är för en fri marknad på detta område. Men just på detta område vill inte ha en fri marknad. Jag tycker att det är konstigt. 256 (M) replik: Jag tycker att detta är en spännande debatt – jag ska stå här och vara emot en fri marknad. Men är det till exempel så att man i faktiskt har blivit uppmanad av den lokala elleverantören att helst inte koka kaffet mellan åtta och tio, eftersom det då råder effektbrist. Det är väl inte så här vill att vi ska ha det i samhället? Någonstans har ju regeringen ett ansvar. Jag tycker att detta är väldigt konstigt; inte på något annat område är man så marknadsekonomiskt frisläppt att man inte tar ansvar för något. Jag vill verkligen inte höra från er att ni har varit naiva, för nu har vi verkligen påtalat det här. Det gäller både säkerhetsfrågorna och att vi kommer att få brist för att vi inte kommer att kunna leverera tillräckligt med energi. har en väldigt stark exportindustri. Något som också är typiskt för är att exportindustrin är väldigt energikrävande. Både i våra gruvor och i annan industri är man enormt duktig på att ställa om från fossila bränslen till el. När man gör den här omställningen och är bäst i klassen blir det kontraproduktivt om regeringen inte backar upp det på ett bra, smart och förutseende sätt. Jag vet inte vilka det är mer än regeringen som ska kunna ha hela överblicken över alla de olika faktorer som påverkar svensk elmarknad. 257 (S) replik: I mitt huvudanförande sa jag bland annat hur mycket investerar i elnätet. Även de regionala och lokala nätägarna investerar för att bygga bort precis det som ledamoten talar om. Vi ska kunna koka kaffe vid alla tider . Däremot tror jag att vi med de smarta elnäten och energilagring kommer att kunna styra när vi ska göra saker. Man kanske inte behöver tvätta exakt . Man kanske kan tvätta med smarta maskiner och så vidare. Jag tror att vi kommer att lösa det. På ledamotens inlägg låter det som att det är kris och katastrof just . Det är det inte. Vi använde inte effektreserven på hela . Sådan kris och katastrof är det inte. Men vi ser att vi behöver göra mer , och det arbetet är redan påbörjat. 258 (L) replik: Jag har lite svårt att förstå varför man inte skulle kunna tänka sig att ta fram ett leveranssäkerhetsmål som beaktar samhällets behov och vilka konsekvenser de valda målen i energiöverenskommelsen har för vår konkurrenskraft som industrination liksom för klimatet. Jag hörde i ledamotens anförande att det finns en typ av leveranssäkerhetsmål och att vi exporterar de flesta dagar . Men de andra dagarna då? Kan ledamoten ge exempel på vad målen i energiöverenskommelsen innebär för effektbalansen och leveranssäkerheten, eftersom det nämns att det finns en typ av leveranssäkerhetsmål? Och vad innebär det för effektbalansen och leveranssäkerheten att vi har ett mål om förnybart? 259 (S) replik: Det jag sa i mitt huvudanförande var att alla medlemsstater enligt en ny EU-lagstiftning måste ha kapacitetsmekanismer. Vi anser att vi har en sådan i form av effektreserven. I och med att vi har en effektreserv kommer vi kanske att bli tvungna att sätta upp någon form av mål. Vi har inget leveranssäkerhetsmål . Det sa jag i mitt huvudanförande. 260 (L) replik: Oavsett vad man jobbar med brukar man sätta upp ett mål. Har man tagit fram en överenskommelse tycker jag att det är skäligt att ta fram ett mål, så att industrin och hushållen kan vara säkra på vad de kan förvänta sig och så att vi vet att vi klarar av att stärka vår konkurrenskraft, speciellt med tanke på att vi är starkt exportberoende. Det mest logiska vore att vi tog fram ett leveranssäkerhetsmål för . 261 (S) replik: satt inte jag med och förhandlade om energiöverenskommelsen, så exakt vad som sas och vad som diskuterades kan jag inte säga. Men det finns inget leveranssäkerhetsmål i energiöverenskommelsen. Jag utgår från att detta inte var någon fråga i den förhandlingen, eftersom ett sådant inte finns. Vi i Socialdemokraterna tycker inte att det behövs ett leveranssäkerhetsmål. Om vi skulle ha ett sådant mål måste någon betala för det. Men vem ska betala? Ja, det är ju kunderna som får betala det. Det system vi har fungerar. har sett till att vi har tillräckligt med el i . Vi har inte sett att vi skulle behöva ett leveranssäkerhetsmål. 262 (MP): Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Det här är väldigt roliga frågor. Vi är också inne i väldigt roliga tider. Det första som man kan konstatera är att omställningen till förnybart nu går väldigt snabbt, och den går väldigt bra. Ta bara vind som det första exemplet. Där har vi nu en fördubbling av vindproduktionen av el i bara . Vi talar 2022 vara uppe på vind i systemet. Det är en otroligt spännande och positiv utveckling, och då har vi inte ens satt igång med hela den utveckling av investeringar i havsbaserad vind som skulle kunna stå för uppåt 40–av den totala elproduktionen i . Det är samma sak med solen. ser vi äntligen att ger sig in i solrevolutionen. Solenergin ökar nu exponentiellt. Det beror mycket på en rad regelförenklingar och satsningar som regeringen och framför allt har drivit fram. Det är en väldigt positiv utveckling där. Gemensamt för både vind och sol är att vi ser att prisutvecklingen är så positiv. För varje krona som vi nu investerar i vind får vi ut dubbelt så mycket energi som vad som motsvarar varje krona som till exempel eller investerar i kärnkraft. Det är en otroligt positiv trend i samhället och en prisutveckling som är värd att lyfta fram. Allt detta är fantastiskt och positivt. Men det leder naturligtvis också till utmaningar för systemet. Här vill jag först säga att man inte ska överdriva de utmaningarna. Vi har i grund och botten ett robust system i . Vi har ett nät som är starkt. Ett exempel på att systemet ändå fungerar bra är att vi har sett en väldigt stor nettoexport av el från . Ofta låter det som, och inte minst här i kammaren från flera av de tidigare debattörerna, att vi står i begrepp att importera energi från gas eller kol från halva och halva . Så är det verkligen inte. Det är precis tvärtom. Det är vi som är den stora nettoexportören. De få gånger vi behöver importera har vi gjort det framför allt från . Men den stora trenden är att exporterar klimatsmart och bra el till andra länder. Överdriv inte våra utmaningar. Vi har utmaningar. Man kan attitydmässigt bemöta dem på två olika sätt. Det första är det konservativa sättet att bemöta dem. Då vänder man sig till det som rimligen skulle kunna beskrivas som en form av kraftsocialism. Så fort marknaden håller på att ändras ska man fram med statens pengapåse och pumpa in pengar i de kraftslag som förlorar på den förändrade marknadssituationen. Det intressanta är att jag redan i den här debatten har hört flera av dessa kraftsocialister prata om att vi vill bevara en låg kostnad för el. Ja, men om ni ska subventionera kärnkraften och ha ett planeringsmål för kärnkraften kommer det att betyda att det är kunden som får betala för den produktionen. Det kommer att tas ut i form av dyrare elpriser. Det ska man vara väldigt tydlig med så att man vet vad det handlar om. Antingen tar man pengarna direkt från statskassan – och då handlar det om – eller så låter man kunderna betala det, och då är det de som får en mycket dyrare elkonsumtion. Det är det konservativa kraftsocialistiska sättet att hantera utmaningen. Det andra sättet att hantera utmaningen är att se med tillförsikt på teknikutveckling, allt som rör förändringen av systemet och anpassningen av systemet till ett förnybart elsystem. Det handlar om flexibilitet. Under flexibilitet handlar det om effektiviseringar och hur vi investerar i smarta elnät. Det handlar om att konsumenterna ska kunna bli mer flexibla i sin konsumtion. Jag tyckte att det var ett väldigt bra exempel med just kaffekokaren. Alla behöver kanske inte koka kaffe varje timme exakt . Det var ett litet exempel. Det finns jättemycket man kan göra för att konsumenterna ska bli mer flexibla. Den andra saken gäller allt som har med lagar att göra. Det är också en teknikutveckling som går väldigt snabbt. Vi ser att priset sänks rejält på energilager. Här kan vi verkligen passa på att göra det så positivt som möjligt med elektrifieringen av transportsektorn. Antingen kan elbilar resultera i en utveckling där vi får större effektutmaningar, eller så kan man använda dem för att skapa balans i systemet. Vi har allt som rör marknaden för systemtjänster generellt. Det kan vara svängmassa, som har nämnts här innan. Det kan vara effektiviseringar på olika sätt i systemet. Det kan vara att man får betalt för att stänga av sig själv från nätet och sådana saker. Vi har allt det som har med överföringskapacitet att göra. Det har redan lyfts fram här i debatten tidigare. Sist men inte minst har vi havsvinden. Havsvinden är inte bara positiv för att den är en förnybar och bra resurs. Det är inte minst så att man kan bygga ut den i där vi har behov från industrin. Det är det positiva sättet att se det. Det är framtidssyftande teknikoptimistiskt. Det här kan vi göra. Men ytterhögern har valt kraftsocialismen och den konservativa inriktningen. Det intressanta med ytterhögerns socialism i det här fallet är just att pengapåsen bara öppnas när det gäller kärnkraft och fossil produktion. Det har vi debatterat . När det handlar om att ta bort subventioner till fossil produktion ställer man sig på barrikaderna. Då är man väldigt frikostig med statskassan och de subventioner som pumpas in i fickorna på kraftbolagen. Det är väldigt intressant att notera i debatten att man säger sig stå för någon form av marknadsinriktning. Men när det gäller de socialistiska lösningar som man driver handlar det om att subventionera just kärnkraft och fossil produktion. Trots detta vill ingen bygga. Det ska vi vara väldigt tydliga med. I har man nu den kanske mest ambitiösa subventionen till ett kraftslag . Företagen vill ändå inte bygga kärnkraften. De har dragit sig ur byggandet av flera av de reaktorer som planerades. Jag vill avslutningsvis säga att vi ska ha ett förnybart elsystem. Den tillfälliga krusningen på ytan är enbart 1900-talets energipolitiks dödsryckningar. 263 (M): Jag anmälde mig till debatten med anledning av de många besynnerligheter som har yttrats här under kvällens gång. Den som vill fundera över varför har hotat med att lämna energiöverenskommelsen kan bara lyssna på den här debatten. avslutade den förra debatten med att säga att kärnkraften ska bort. och Socialdemokraterna talar entydigt om att efter 2040 ska det inte finnas någon kärnkraft. Då ska det vara förnybart. Målet förnybart har upprepats i denna talarstol som allena saliggörande. Det är problemet med energiöverenskommelsen så som den nu ser ut. Om det är de positioner som kommer att förfäktas vid förhandlingsbordet inom ramen för energiöverenskommelsen även framgent kommer inte att kunna vara kvar i överenskommelsen. har både borgarråd i och deras ekonomisk-politiske talesperson gjort klart för svenska folket att bristen på elmarknaden ska regleras av hur människor använder kaffebryggare på olika tider av dygnet. har deklarerat att om man har ström i uttaget av tiden när man är hemma kan man nog vara nöjd med det. Detta är bisarrt. Det är som bananrepublik representerad av partier som ingår i energiöverenskommelsen. Det är idén om att vi nog inte behöver ha el i vägguttaget jämnt. Det illustrerar med vilken oaktsamhet regeringen hanterar energifrågorna. I energiöverenskommelsen statuerar vi att vi ska ha långsiktiga och goda förutsättningar för kraftvärme och fjärrvärme. Vad gör då regeringen? Jo, man går fram med en åttadubbling av skatt på kraftvärme. Att vara emot detta kallar för en subvention. Det här är nyspråk av helt bisarra proportioner. Vad man gör är alltså att man inför vad som närmast kan betraktas som en punktskatt på några specifika kraftvärmeverk i bland annat och . Det leder i fall till att man förlorar av sin effektkapacitet och i Malmös fall . Man kommer alltså att få elbrist i huvudstad och i tredje största stad. Detta kommer att leda till att ambitionen att elektrifiera samhället kommer att stanna av. Man kommer att tvingas att säga nej till investeringar i bostäder, och de serverhallar som Socialdemokraterna från denna talarstol alldeles stod och lovordade kommer inte att kunna byggas. Då kanske någon säger: Men vadå, det gör väl inget, för vi kan ju ha serverhallar i ! Nej, det kan vi inte – inte om vi vill kunna bygga 5G i det här landet. Då kommer vi att behöva serverhallar även i , och . Detta är en formidabel oaktsamhet från vår nuvarande regering. Det är dessutom ett brott mot den rådande energiöverenskommelsen eftersom man där säger att vi ska ha långsiktiga förutsättningar för kraftvärmen i . Vad som är än mer bisarrt är att man går fram med förslaget trots att det får negativa miljökonsekvenser. Man inför alltså en miljöskatt som enligt branschen kommer att leda till ökade utsläpp med koldioxid . Det motsvarar 50 000 flygresor till , . Det är oaktsam politik, fru talman. I detta anförande instämde (M), (SD) och (KD). 264 (C) replik: tror jag att antingen får lyssna lite bättre eller läsa protokollet i efterhand och be om ursäkt. För det första nämnde jag över huvud taget inte energiöverenskommelsens målsättning i talarstolen, så det är rent falska lögner från . För det andra var det jag sa – vilket hade vetat om han hade lyssnat – när det kommer till situationen med leveranssäkerhetsmålet att den som har batterilager i källaren antagligen inte är intresserad av att betala för samma leveranssäkerhet som tung processindustri. För den personen kanske det räcker med 95 procents leveranssäkerhet, för den klarar sig ändå. Den personen har alltid el i vägguttaget och är inte beredd att betala på samma sätt som tung processindustri. Det var det jag sa både i den här repliktalarstolen och i mitt anförande i den andra talarstolen. får lyssna lite bättre om han vill kritisera. 265 (M) replik: Jag uppfattade ingen fråga från . Men jag kan ändå inte hålla mig från att konstatera att det är en ganska märklig politisk föresats att gå från ett system där vi har 100 procents leveranssäkerhet till ett system där man har som ambition att sänka den. Man vill alltså bygga ett mer volatilt energisystem. Det är märkligt att man har sådana ideologiska skygglappar att man är intresserad av att bygga ett sämre energisystem. Och varför menar jag då att det blir sämre? Jo, därför att när energisystemet blir volatilt blir också energin dyrare när människor behöver den som mest. Den här regeringen har tillsammans med JÖK-partierna sagt att vi efter 2030 inte ska sälja några fossildrivna bilar i det här landet. Det betyder att man vill att varenda svensk ska ladda sina elbilar för att kunna ta sig till jobbet. vill man bygga ett system som är helt volatilt. Det är en otroligt märklig föresats för energipolitiken. Man kan inte gömma sig bakom floskler som smart energianvändning och energieffektivisering om energianvändningen, försiktigt räknat, beräknas öka i det här landet till 2040. Man kan inte ha ambitionen att elektrifiera allting och på frågan om hur det ska gå till svara: Vi ska bara använda elen lite smartare. Det går inte ihop, ! 266 (C) replik: Jag skulle jättegärna vilja se visa när vi har haft 100 procents leveranssäkerhet i svensk energiförsörjning. I så fall skulle vi enligt honom aldrig ha haft ett elavbrott. Det systemet finns inte, . Det är ingen som talar om att vi ska ha sämre leveranssäkerhet. Det ingår också i energiöverenskommelsen att vi ska ha hög leveranssäkerhet. Däremot är det inte rimligt att alla ska betala lika mycket när man inte är intresserad av den. Det, om något, är att slösa med pengar för konsumenter, för svensk industri och för betalningsviljan. Dessutom verkar det även vara skattepengar som ska användas. Det är ingen som vill sänka leveranssäkerheten. Det intressanta är att du har el i ditt vägguttag. Du vill inte betala för en leveranssäkerhet som du inte behöver. Det är helt orimligt. Alla bilar ska inte heller elektrifieras. Jag tror att har missat något här. Du får jättegärna börja engagera dig i energifrågor mer än under andra ledamöters föräldraledighet. Det finns biogas, och det finns vätgas. Det finns visserligen el – det har du rätt i – och det finns etanol, biodiesel och metanol. Jag kan fortsätta . Kom tillbaka när du har läst vad det är som gäller och vad som finns! Ett leveranssäkert energisystem har aldrig funnits. Det kommer inte heller att finnas, för det kommer alltid att förekomma avbrott, . Det är inte detta det handlar om. 267 (M) replik: Det är klart att man kan välja att fördumma hela diskussionen genom att tala om extraordinära händelser som orsakar strömavbrott som något som innebär att man inte når 100 procents leveranssäkerhet. Men det är ju inte det strävar efter. Han är okej med ett samhälle där man till exempel har roterande avkoppling och där det inte är ström av dygnet. Det är precis det står och säger i sitt anförande. Och det är precis det som står och säger när han menar på att man kanske inte behöver duscha varmt alltid eller kanske inte behöver ha kaffebryggaren på jämt. Man kanske inte heller behöver kunna ladda bilen under dygnets alla timmar. Det är precis det ni strävar efter. Det är väl klart att jag också begriper att vi inte har 100 procents leveranssäkerhet i bemärkelsen att det aldrig inträffar ett strömavbrott. Men det ni är inne på är att designa ett system som blir mer volatilt och som har sämre tillgänglighet. har ni just tillsammans med regeringen skapat risk för elbrist i huvudstad och i tredje största stad. Det är oansvarigt, och det är ett ansvar som ni kommer att få bära fullt ut. 268 (MP) replik: Det är otroligt vilka brösttoner man får höra här! Att dessutom lägga ord i folks mun, vilket har skett tydligt från sida, tycker jag är en konstig grej. Men låt oss strunta i det. utgör ett positivt exempel på den kraftsocialism som jag lyfte i mitt anförande. Nästan det enda jag hörde i hans anförande var subvention, subvention och subvention till kärnkraft och fossilt. Han tycker alltså inte att vi ska ta bort de direkta fossila subventioner som har riktats till förbränning av kol. Det är helt otroligt. Jag trodde verkligen att hade kommit längre än att vilja ha riktade subventioner till att förbränna kol i värmesystemet. Min första fråga till är därför: Tycker han att vi ska ha kol kvar i värmesystemet? Min andra fråga är: Hur mycket tycker att elkunden ska betala för kärnkraften? Rör det sig om mer ? Hur mycket mer är villig att pådyvla elkonsumenterna för den dyra produktion som kärnkraften är? Det har till och med talats om ny kärnkraft från håll. Det hade varit otroligt dyrt. Antingen tar man, som sagt, pengar ur statskassan och ger direkt till kraftbolagen för att gynna kompisarna i industrin eller så löser man det genom att låta elkonsumenterna ta den stora notan. Men hur stor kommer notan att vara? Vad är okej, enligt ? 269 (M) replik: Det är närmast bisarrt att stå här och höra ondgöra sig över subventioner, när det kanske framför allt är i den här kammaren som vill lägga på elnätsavgifterna för att bygga ut havsbaserad vindkraft. Det är i storleksordningen vad den planerade utbyggnad som vi står inför riskerar att kosta, och det kommer att läggas på elkundernas elräkningar. Det, menar jag, vore en mycket oansvarig väg att gå. Vad vidare gäller resonemang håller de inte riktigt för prövning av verkligheten. Vi subventionerar inte kolkraft. Samtliga fossildrivna kraftvärmeverk i ingår i EU:s utsläppshandelssystem. Utöver det vill ni nu lägga på en åttadubblad skatt på kraftvärme, vilket leder till att Exergi lägger ned två pannor i och att Eon stänger av i , något som kommer att leda till elbrist. Att vara emot denna åttadubblade skatt kan inte ens med miljöpartistiskt nyspråk kallas för subvention. Vi är emot den åttadubblade CO2-skatt som ni inför. Men det lustiga med detta, och det är det vi vill höra resonemang kring, är: Hur känner han inför att denna skatt leder till att man inte får in några skattepengar eftersom verken stänger ned, som den leder till en ökad miljöbelastning motsvarande 50 000 flygresor till och som man orsakar elbrist i och ? Det är en formidabel politisk klantighet som misslyckas på alla områden. Vad har du att säga till dina väljare i om det? 270 (MP) replik: var det mycket på en gång.