prot · H70927 · 2019-11-05 00:00:00 — Jag kan väl kontra med att jag inte är expert på ideologi, men med den härkomst partiet har är det väl ändå en positiv sak att höra att SD nu försöker verka vara emot antisemitism. Det tycker jag är en extremt positiv utveckling. Jag sa i mitt första anförande att just de texter som kom från den här boken har tagits bort. Man har från Unrwas ledning sagt att de inte bör användas, och man har talat om för lärarkollegierna att de texterna och de böckerna ska tas bort. Det är precis den boken och utgåvan, med berättelsen om , som identifieras som mycket olämplig. Jag tycker att den är direkt stötande och olämplig att använda. Därför är det också bra att man nu har tagit bort de texterna från undervisningen. Jag kom tillbaka från den här regionen alldeles . Jag var på en resa i , , och . Kontexten är otroligt besvärlig och konfliktfylld, och den är full av extremism och fundamentalism från alla sidor – både från israeliskt och palestinskt håll och från andra håll. Jag tror att man måste göra den bedömning som jag och många andra gör att Unrwas arbete med utbildning och hälsovård – det handlar alltså om över 500 000 ungar som går i skola och får utbildning tack vare – har varit otroligt viktigt för att få ned våldsspiralen och bidra till en lugnare utveckling och mindre våld i regionen. Jag tror att man också måste ge en eloge till dem som jobbar på och organisationer med utbildningsfrågorna för att de har gjort ett väldigt bra arbete. är det, som sagt, en extremt svår situation. Till exempel lever 1,8 miljoner palestinier i i ett område som är praktiskt taget ett öppet läger, och som palestinier kan man vanligtvis inte komma därifrån. Människor föds och lever hela sitt liv i ett flyktingläger och har mycket små möjligheter att leva ett normalt liv. Inte heller vi från svensk sida har fullt tillträde dit på grund av att stänger gränserna och gör det väldigt svårt för oss att följa upp de insatser som Unrwa och andra organisationer gör för att motverka extremismen och få en sansad och opartisk utbildning i området. 55 (SD): Biståndsministern vill alltså ge en eloge till de personer som valde att köpa in de här böckerna från första början. Jag skulle vänligt men bestämt vilja säga att det är synnerligen olämpligt att göra det. Biståndsministern lyfter också fram det faktum att den här organisationen gör en del bra saker inom sjukvård och säkert inom utbildning där det inte handlar om den här typen av smörja som jag lyfte fram i mitt första anförande. Det stämmer, men har ändå ett val när det gäller vilken organisation vi vill använda som en implementerande partner för att hjälpa flyktingar. Här har man ett val mellan att antingen använda en annan organisation eller en organisation som är svårt tyngd av antisemitism, terrorpropaganda och korruption. I det läget väljer regeringen det . Det är för mig väldigt märkligt. När det gäller att det skulle vara en svår kontext är konflikten i en svår kontext – det är inga nyheter – men det innebär inte att kan kompromissa med våra värderingar när vi spenderar våra biståndspengar. Bara för att kontexten är svår kan vi inte acceptera att man köper in skolböcker som instruerar eleverna att reflektera över farorna med judarnas giriga ambitioner. Det är ju fullständigt vansinnigt. Man kan inte skylla det på att det skulle vara en svår kontext. En annan fråga som jag tycker är intressant vad gäller interpellationssvaret som jag får från biståndsministern är varför den här organisationen behövde instrueras utifrån för att sluta använda de här böckerna. Var det ingen lärare som reagerade över det här och tänkte att man inte ville använda detta som undervisningsmaterial? Det är alltså någon utifrån som har varit tvungen att gå in och säga: Ni måste sluta använda de här böckerna! Varför har ingen lärare sagt någonting? Det är en väldigt bra fråga, och svaret på den är antagligen att de lärare som är rekryterade för att undervisa i de här skolorna inte tyckte att det här var ett problem. Det i sig är extremt allvarligt. Det sista jag vill fråga är: Har man faktiskt slutat att använda de här böckerna? Det står i interpellationssvaret att myndigheten har instruerats att sluta använda böckerna. Okej, men har man faktiskt gjort det? Det skulle jag vilja ha ett svar på. 56 Statsrådet (MP): Jag måste säga att jag tycker att inlägg tyvärr är fullt av ignorans och okunnighet. Den här boken kom i tryck 2018, och man fick ett beslut om att den inte ska användas. Den kan inte ha använts på många ställen innan beslutet kom. Det var alltså en ganska snabb reaktion. Som jag sa tidigare är det här en kontext full av fundamentalism, extremism och svåra förhållanden. Jag tycker inte alls att det har dragit ut , utan jag tycker att det är ganska snabbt agerat från Unrwa när man meddelar att de här texterna inte får användas. När man bedömer organisationen eller utbildningsverksamheten som helhet måste man utgå från hela undervisningen. Det handlar om över 500 000 barn i flera olika länder och som använder en mängd olika läromedel. Ska man göra en utvärdering av det kan man inte gå in och titta i en enskild text i en bok som redan är förbjuden. Det är helt orimligt att göra sådana saker. Jag tycker att borde gå tillbaka och undersöka sakerna lite bredare om han vill ha en uppfattning om detta, och jag tycker att han heller inte ska ge sken av att man kan ta bussen och åka till en annan friskola i eller någon annanstans i för att få undervisning eller att vi kan skicka pengar till en sådan organisation. Det här är . Det är antagligen den organisation av alla i hela det här området som garanterar den bästa undervisningen och den bredaste säkerheten när det gäller att vara fri från extremism i mycket svåra förhållanden – och tyvärr förhållanden som de på , där till och med gör det svårt eller ibland omöjligt för oss från att följa upp ordentligt hur utbildningen bedrivs eftersom vi inte har fullt tillträde dit. 57 (SD): Jag noterar att inte svarar på den mest grundläggande frågan i mitt förra inlägg: Har man slutat använda de här böckerna eller inte? Det är en väldigt enkel ja-eller-nej-fråga. Jag skulle vilja ha ett besked. låtsas som att han inte känner till bakgrunden till interpellationen och påstår att jag borde sätta mig djupare in i frågan och göra en bredare genomlysning av det material som finns tillgängligt. Vi arbetar ju inom vissa tidsramar här i kammaren. Om jag skulle få på mig skulle jag kunna göra listan betydligt längre. Jag skulle också kunna ta med bilder, videofilmer och en oändlig mängd material för att visa biståndsministern vad som pågår i de här skolorna. Det finns hur mycket som helst dokumenterat. Men i en interpellationsdebatt får man hålla sig till ett par exempel. Det ligger i sakens natur. Jag säger inte heller att situationen alltid är enkel. Interpellationen handlar inte om huruvida personerna kan ta en buss till en friskola i en annan stad eller huruvida relation till , som den här regeringen kanske inte har hanterat på bästa sätt, gör det möjligt för oss att följa upp det här. Interpellationen handlar om hur vi ska använda svenska biståndspengar. Kan vi försvara att svenska biståndspengar används för att köpa in den typen av material? Nej, det kan vi inte. Det är inte första gången det har visat sig att Unrwas böcker innehåller den här sortens smörja, och det är antagligen inte sista gången. Jag kan lova att vi kommer att stå här och tala om det igen. Det är nämligen en följetong som aldrig verkar ta slut. Det enda sättet att sätta ned foten är att stoppa pengarna. Flera EU-länder har valt att göra det. Jag hoppas att också vaknar upp, förhoppningsvis under den här mandatperioden, och fattar beslut om att sluta finansiera den här typen av trams. 58 Statsrådet (MP): Jag blir lite förvånad. Det enda exempel som tar upp är ett exempel från en bok som inte är tillåten och som möjligen fanns . Den trycktes 2018 och förbjöds . Jag vet inte om den fortfarande finns i något klassrum. Däremot vet jag att den inte är tillåten av Unrwa. Unrwa har också en kontinuerlig dialog med lärarna om vilket undervisningsmaterial man ska använda och vilket man inte ska använda. Det är den bästa garanti vi kan få från någon undervisningsaktör i den här regionen. Att 500 000 barn går i skola där i stället för att driva runt på gatorna är en stor fördel och har bidragit till stabilitet i regionen, inte till mer våld i området. Det är jag hundraprocentigt säker på. Svenska biståndsmedel används för att se till att det blir en hygglig undervisning för ungarna i den regionen i stället för att de går i skolan hos ganska extrema organisationer, till exempel Hamas i . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till i väntan på att statsrådet skulle infinna sig i kammaren för att lämna svar på interpellation 2019/20:53. § 16 Svar på interpellation 2019/20:53 om antalet mjölkbönder 59 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag och regeringen tänker göra för att hejda den snabba minskningen av antalet mjölkbönder i . Allt färre och allt större mjölkföretag står för en allt högre andel av produktionen. Detta är en naturlig följd av utvecklingen på marknaden och företagarnas beslut om hur verksamheten ska utvecklas. Mjölkföretagarna investerar i moderna stall med lösdrift, digitalisering och robotmjölkning. Det är viktigt för företagens utveckling, och det skapar bättre arbetsmiljö och ökad konkurrenskraft. Det vi däremot behöver ta på största allvar är att den totala mjölkproduktionen minskar. Så borde det inte vara i , som har goda naturgivna förutsättningar för mjölkproduktion. Den nationella livsmedelsstrategin med sikte mot antogs av . Den är den första svenska strategi som långsiktigt omfattar hela livsmedelskedjan. Den innebär en tydlig, förankrad linje för livsmedelspolitiken . Det övergripande målet för strategin är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Den första handlingsplanen för livsmedelsstrategin innefattade närmare 50 åtgärder för att bidra till livsmedelsstrategins övergripande mål. Här ingår bland annat satsningar för att stödja branschen att samordna sig för att samverka om forskning och innovation, för att verka för en innovativ, hållbar, lönsam och konkurrenskraftig livsmedelssektor. Dessutom finns åtgärder för att främja svensk livsmedelsexport som en del i det fortsatta arbetet för en ökad produktion, konkurrenskraft och lönsamhet i livsmedelskedjan. Jordbrukets konkurrenskraft är en helt central aspekt i livsmedelsstrategin, vilket i sin tur är en väsentlig del av bondepaketet, men där ingår även det krisstöd som beslutats i samband med vårändringsbudgeten. Också utformningen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik blir en viktig aspekt för genomförandet av livsmedelsstrategin. Regeringen föreslår som en del av ett bondepaket att finansieringen av livsmedelsstrategin förstärks med ytterligare samt –2025. Jag anser att den svenska livsmedelskedjan har en stor potential som är viktig att utnyttja. Inom ramen för arbetet med livsmedelsstrategin har vi identifierat en rad frågor som är relevanta för mjölkföretagen, så att det finns förutsättningar för företagen att fortsätta utvecklas. Vi behöver hålla ett öga på primärproduktionens i vissa fall höga kostnadsläge, utmaningarna kring innovation och kunskapsutveckling samt behovet av ytterligare regelförenklingar, i synnerhet gällande sådana regler som påverkar företagens möjlighet att växa. Detta är frågor som jag ser all anledning att fortsätta arbeta med. 60 (KD): Tack, ministern, för ditt svar! borde vara ett fantastiskt land att producera livsmedel i. Klimatet är bra. Vi har fantastiska bönder med enorm kunskap, och förutsättningarna för spannmålsodling och kött- och mjölkproduktion är riktigt goda i vårt land. Ändå, fru talman, läggs mjölkgård efter mjölkgård ned. kom för någon vecka sedan med en ny siffra. Tyvärr var den dyster. Rapporten visar att det bara fanns 3 253 mjölkföretag kvar i landet. Märk att rapporten bara gäller för ! Risken är stor att antalet mjölkföretag kommer att vara under 3 000 . När jag blev invald i 2014, fru talman, fanns det nästan 4 400 mjölkföretag i landet. Det har alltså hänt väldigt mycket. Givetvis slås gårdar ihop, och enheterna blir större. Men blickar man ut över EU och även tittar på länder runt EU kan man se att antalet kilo invägd mjölk ökar. Det gäller runt om i hela förutom i ett enda land där det minskar, nämligen i . Ministern säger i sitt svar att vi har en livsmedelsstrategi. Det är förstås en bra början och en bra grund att ha. Men när ska mjölkbonden i , som jag träffade , eller i märka av strategin på gårdsnivå? Jag är djupt oroad över det som händer . Vi kan inte bara sitta med armarna i kors och vänta på bättre tider. Vi måste agera . Vårt lands självförsörjning vad gäller livsmedel är nere på . Matbutikerna här i kommer att stå tomma om en kris- eller krigssituation skulle uppstå. Jag tror inte att många i vet om det. Vi är bara självförsörjande när det gäller livsmedel som morötter, vetemjöl och socker. Handelsunderskottet för livsmedel är . lägger mjölkgård efter mjölkgård ned för att det inte är lönsamt. Mina frågor till landsbygdsministern är: Delar regeringen och dess samarbetspartier min oro över utvecklingen? Vad tänker regeringen i så fall göra? 61 Statsrådet (S): Detta är viktiga frågor, och de är viktiga på riktigt. listade både ett antal utmaningar och också exempel på vad den förra regeringen ändå gjorde. Detta är en sektor, en bransch, som har varit försummad såtillvida att det inte har funnits någon sammanhållen, långsiktigt hållbar politisk strategi för vad vi vill med svenska livsmedel och svensk livsmedelsproduktion. Det rådde vi bot på under den förra mandatperioden när livsmedelsstrategin togs fram. Det gjordes i bred enighet. Den är självklart i första hand långsiktig och syftar till att långsiktigt stärka svensk konkurrenskraft inom sektorn. Men med detta sagt delar jag ambition och önskan om att vi när vi nu går vidare med livsmedelsstrategin ska fokusera på åtgärder där den enskilda bonden märker tydligare resultat direkt på gårdsnivå. Jag tror att exempelvis regelfrågan är något som skulle kunna ha stor betydelse. Låt mig gå över till antalet mjölkbönder och mjölkgårdar. Att antalet mjölkgårdar i sig blir färre är inte nödvändigtvis ett bekymmer under förutsättning att man bygger lönsamhet genom att man får större gårdar som kan ha en effektivare produktivitet och skapa bättre förutsättningar för en större lönsamhet. I detta sammanhang är jag dock angelägen om att framhålla att nya gårdar växer fram. När man som jag och, tror jag, reser runt mycket i landet och möter många bönder slås jag av en positiv sak. Det kommer nya generationer som trots att de inte varit bönder tidigare och har detta som ett arv bestämmer sig för att slå sig in i denna bransch. Ofta gör de det väldigt innovativt och har fantastiskt mycket spännande idéer om hur de kan göra saker på ett nytt sätt, ekologiskt, hållbart och långsiktigt, och de ser det egentligen som en livsstil. Detta ska vi fortsätta att skapa förutsättningar för. som man kan se en strukturomvandling till större gårdar behöver vi säkerställa att det också tillkommer något nytt. Vi behöver också säkerställa grundreglerna eller grundstrukturerna. Medelåldern är nu ganska hög i en del av dessa segment, och när den som har varit bonde länge står inför ett val att göra nya investeringar, i exempelvis mjölkrobotar eller annat, för att kunna hänga med och vara konkurrenskraftig väljer en del att inte göra detta utan lägger i stället ned. Vi måste därför säkerställa att den verktygslåda som finns att jobba med är tillräckligt stor. Vi har dels livsmedelsstrategin och de förutsättningar som finns i den. Jag håller med om att vi behöver jobba vidare för att stärka den och göra den slagkraftig och verkningsfull. Vi har dels också EU:s gemensamma jordbrukspolitik, det vill säga CAP, som vi förhandlar om på Brysselnivå just . Exempelvis investeringsstödet har haft stor betydelse. Det har hjälpt väldigt många att ta steget att investera i något nytt och välja att vara kvar i stället för att lägga ned. Det är viktigt att bevaka detta i den nya CAP:en, som vi håller på att förhandla om just . Den behöver utformas på ett sådant sätt att den driver och skapar förutsättningar för svenska mjölkbönder att kunna fortsätta göra valet att vara mjölkbonde i . 62 (KD): Precis som ministern säger är detta väldigt speciellt. Vi ser problemen och hur bekymmersamt det är för många. vill vi inte att unga ska känna att det inte finns något framtidshopp. Här måste man väga varje ord. Många vill satsa, men man måste få en framtidstro inom bondekåren och mjölkproduktionen i vårt land. Den förrförra regeringen med i spetsen ville att en konkurrenskraftsutredare skulle ta fram förslag på hur man skulle kunna göra detta. Han lade fram flera förslag på åtgärder för att det skulle bli bättre och för att konkurrenskraften skulle stärkas. Exempelvis nämnde person i fråga att man borde sänka dieselskatten och minska regelbördan för bönderna. I livsmedelsstrategin står det att vi ska öka produktionen av livsmedel. Det ska bli mer lönsamt. Konkurrenskraften ska öka inom jordbruket. Dessutom ska självförsörjning av livsmedel öka. är det vi antog strategin här i kammaren. Tyvärr ser vi ännu inga tecken på att vi når strategins mål att självförsörjningen av livsmedel ska öka, att regelbördan för jordbruket ska minska och att jordbruket ska bli mer konkurrenskraftigt och mer lönsamt. kommer det ett helt batteri av frågor till ministern! Kommer regeringen att ta fram förslag för att minska regelbördan? Vi vet att det är en enorm regelbörda för jordbruket. Det finns goda exempel på hur man har hanterat detta, exempelvis i och . Tänker regeringen sänka dieselskatten, så att vi åtminstone närmar oss EU-nivån? Tänker regeringen förändra i , så att det inte står att jordbruk är miljöfarlig verksamhet utan i stället miljöpåverkande? Jag tror att är det enda land där det står i lagen att det är miljöfarligt att producera mat till konsumenter. Kommer landsbygdsministern att se till att , som inte skött statens åtaganden och betalat ut EU-ersättningarna , 2016, 2017, 2018 och 2019, nu gör det? 63 Statsrådet (S): Jag tackar för de många följdfrågorna. Jag ska försöka svara på dem seriöst. Om jag inte hinner med alla har jag en chans till i mitt avslutande inlägg. Jag tror att väldigt mycket handlar om att man är strategiskt långsiktig och orkar hålla i. Det är viktigt att vi skapar goda politiska förutsättningar och där det är möjligt söker samsyn i de här frågorna snarare än konflikt, för jag tror att det finns en stor samsyn om vad vi vill med svensk livsmedelsproduktion i . För mig är det en styrka. Jag tror också att man kan göra ganska mycket kopplat till att vi har väldigt medvetna konsumenter som gör medvetna val. pratar vi om mjölk, men för att ta kött som exempel kan vi konstatera att den debatt som har förts, med all den information som finns tillgänglig för konsumenter, sannolikt har bidragit till att konsumtionen av svenskt kött går upp trots att köttkonsumtionen på totalen går ned. Jag är mycket angelägen om att vi vidgar den informationen och den debatten till att också handla om mejeriprodukter, såsom mjölk och ost. , tror jag det var, kom WWF:s rekommendation, som exempelvis visar att väldigt många länders ost får rött ljus, som man uttrycker det, bland annat på grund av för hög antibiotikaanvändning. Men köper svenska konsumenter faktiskt mer importerad ost än svensk ost. Jag tror att det beror på att man inte gör kopplingen. Vi har ett gemensamt ansvar för att tydliggöra att svensk kvalitet gäller även här. Den som vill köpa miljövänligt, hållbart och hälsosamt bör fundera på att köpa svenskt. Här kan vi göra en gemensam insats. När det gäller regelbördan är det för mig prioriterat att vi försöker få på plats ett system som innebär att det blir enklare att göra rätt. Det här är ett regeltungt område. Man hanterar livsmedel, och det finns väldigt många aspekter att ta hänsyn till. De flesta regler finns av en anledning. Om de inte gör det eller om de med tiden har blivit irrelevanta bör de plockas bort. Men även om man lyckas plocka bort en del kommer det fortfarande att vara mycket. Det innebär att vi behöver jobba med digitalisering, systematisering och annat som gör att man på ett enklare sätt kan hantera den regelbörda som finns. Det är en av de tunga bitar som tydligt framgår i det förarbete som gjorts inför handlingsplan två; vi kommer att leverera något mer konkret innan det här året är slut. Där förväntar jag mig att vi kommer att ta vidare steg. Jag tar gärna emot inspel i de här frågorna, både från mina politiska kombattanter och från dem som är berörda, det vill säga bönderna själva. Formuleringen ”miljöfarligt” i tror jag att det var som först upplyste mig om. Jag kan bara konstatera att jag tycker att det är ett olyckligt ordval. Jag hade gärna bidragit till att ändra det till ”miljöpåverkande”, precis som säger. Det tror jag dock kanske inte är den viktigaste aspekten i detta sammanhang. Där lyfte man exempelvis fram att miljötillståndsprocesserna behöver bli bättre, mer ändamålsenliga och effektivare i . Det tror jag kan vara ett viktigare verktyg att komma åt rent politiskt. Kopplat till det är länsstyrelserna givetvis väldigt viktiga. Vi har haft problem med utbetalningar, men vi kan inte göra så mycket åt det som varit fallet under innevarande period. Ambitionen är att kompensera för det genom att vara bäst i klassen inför nästa period. 64 (KD): Jag tackar ministern för hennes svar och är tacksam för de svar hon ger. Jag hoppas att ministern kan tänka sig att se över hanteringen av . Många jordbrukare man talar med känner att det här är väldigt märkligt: Jag som bonde producerar mat, och det ska kallas farligt! Det är fantastiskt om ministern vill titta på det och se över regelverket. Det borde gå att göra, för vi ändrar ju i då och då. Det vore jättebra. Som jag nämnde förut har vi ett handelsunderskott på över 50 miljarder när det gäller livsmedel. Det vore intressant att höra vad ministern tänker om hur vi ska kunna få ned det. Sedan vill jag också fråga ministern om CAP:en. Vi har beteskravet, som bara finns i . På grund av det kravet kan våra svenska mjölkföretagare inte få EU-ersättning. Det är enligt lag som de tar ut korna på bete . Detta missgynnar mjölkbönder stort, då mjölkbönderna i till exempel får betalt för att de har sina kossor ute på bete. Hur tänker regeringen kompensera mjölkföretagare, som blir straffade genom denna lag? Och hur går detta ihop med att lönsamheten ska öka, som det står skrivet i livsmedelsstrategin? 65 Statsrådet (S): Jag tackar återigen för de många frågorna. I detta inlägg har jag ännu mindre tid, men jag försöker gå rakt på och beta av dem. När det gäller frågan om tror jag att själva processerna är viktigare, som jag sa i mitt förra inlägg. Men jag kan absolut tillstå att signalvärdet inte är oväsentligt i sammanhanget. Jag tar med mig den frågan. När det gäller självförsörjningsgraden är det givetvis så att vi vill öka svensk produktion, öka lönsamheten och öka hela kedjan. En av de kanske viktigaste delarna däri handlar om att öka svensk export av livsmedel. Vi har världens bästa djurvälfärd. Vår nivå på antibiotikaanvändningen i djurhållningen är bland de lägsta i världen, om inte den allra lägsta. Det är ett resultat av både politiskt fattade beslut och arbete av mycket duktiga svenska bönder. Vi behöver gemensamt hjälpa till att se till att de får betalt för det på en svensk marknad, men framför allt på en internationell marknad.