prot · H70949 · 2019-12-11 00:00:00 — är beredda att satsa dessa resurser, vilket vi har visat i vårt förslag. Vi kommer att fortsätta att skjuta andra partier framför oss i dessa frågor. Det gör vi för det första för att det är viktigt för och för det andra för att det är så ett ansvarstagande oppositionsparti jobbar. Försvar och samhällets krisberedskap 149 (SD) replik: Man hade kunnat förvänta sig lite mer blygsamhet av . Jag kan inte låta bli att nämna att ni har stått i ledningen för raseringen av både det civila och det militära försvaret. Det är ert eftermäle – glöm inte det! Vi i har försökt att släpa efter oss för att kunna satsa på försvaret. påstår ni att ni är de som satsar mest på försvaret. Vi har helt olika uppfattning om hur man planerar försvarsbudgetar. gör så här: Vi sitter tillsammans och analyserar Försvarsmaktens och övriga myndigheters behov. Vi kastar inte bara in ett antal hundra miljoner. ska vi än en gång sätta oss ned och analysera vilka ytterligare förstärkningar som Försvarsmakten behöver. Hur planerar man? Vilka materielbeställningar har man lagt nu? Hur jackar man ihop den förra Försvarsberedningen med den nya? Detta ger ett underlag så att vi sedan kan gå in med pengar och satsa på Försvarsmakten och den civila delen. Teknikutvecklingen togs upp. Vi ser framför oss en helt annan inriktning och ett helt annat samarbete med den civila delen. Det gäller bland annat utvecklingen, och det ska göras på ett helt annat sätt. Det handlar om långtidsplanering tillsammans med de civila. De kommer att få en helt ny roll när det gäller försvarsplanering och teknikutveckling. , står för till 2030, vilket har sagts här. Delar uppfattningen om ? 150 (M) replik: Den sista frågan svarade ju försvarsutskottets ordförande moderaten på redan tidigare. Det är helt rätt att vi eftersträvar . Om tycker att jag var skrytsam får det stå för honom. Jag är väldigt stolt över den politik som vi moderater bedriver. vill gärna prata historia. Däremot vill en sverigedemokrat aldrig prata om sitt eget partis historia, men gärna om andras. Jag har inga övriga kommentarer till det. Vad gäller det ekonomiska anslaget är det väl ändå så att vi har gjort våra egna prioriteringar på grundval av de underlag som samtliga partier på något sätt fått eller inhämtat. Jag kan bara konstatera att har satsat exakt samma summa som regeringen har gjort, medan vi moderater har satsat ca 560 miljoner mer . 151 (SD) replik: Jag vet inte vad ledamoten försökte antyda med historiebeskrivningen. Jag är lite förvånad. Ledamoten får gärna förtydliga vad han menar. Som jag sa uppe i talarstolen har jag inte något intresse av att gå tillbaka och titta på historien. Men, fru talman, ledamoten framställer det som att skulle vara ett ledande lokomotiv i försvarssatsningarna. Det är därför jag reagerar. Försvar och samhällets krisberedskap kastar ni in ett antal hundra miljoner utan att ha ett underlag från Försvarsmakten och från myndigheterna. Detta gör ni för att kunna säga: Titta vad vi satsar! Men i den andra kommittémotion ni har landar ni ju på samma belopp, 84 miljarder, som övriga gör 2025. Sammanlagt satsar ni inte en spänn mer, enligt den kommittémotionen. 152 (M) replik: Jag förstår inte riktigt resonemang om pengarna. Jag hänger nog inte riktigt med i hela den delen. Sedan får jag väl påminna om att inte ett enda regemente eller förband stängdes i då alliansregeringen satt. Det är viktigt med rätt historiebeskrivning. Det tycker jag också. 153 (C) replik: Jag tackar för anförandet. Oavsett hur mycket som presenteras i en budget vill nu lägga på lite grann. Jag kan ta upp två poster i det särskilda yttrandet. För förbandsverksamhet och beredskap läggs 144 miljoner ytterligare. För anskaffning av materiel och anläggningar läggs 165 miljoner ytterligare . Det skulle vara intressant att höra det beskrivas ytterligare vilken effekt förväntar sig att det här kommer att få verksamhet relativt den som redan pågår. Jag har arbetat väldigt nära , sida vid sida, i förhandlingar om försvarets fortsatta inriktning, både vad gäller inriktningsbeslutet och i Försvarsgruppen. Vi har tagit ansvar tillsammans för att hitta en blocköverskridande och tydlig inriktning och ekonomi för försvarets verksamheter. I avslutningen av sitt huvudanförande sa att det är så här ett ansvarstagande oppositionsparti agerar. Är det verkligen det? Är det genom att lägga på lite mer? Är det inte i stället genom att agera som man har agerat tidigare: delta vid bordet, ta ansvar för gemensamma beslut och hitta överenskommelser och kompromisser? Är det inte så har uppfattats av oss som varit med vid bordet ? Min fråga blir därför: Kommer att ställa sig lite utanför inför kommande inriktningsbeslut och planering? Vi står ju inför väldigt viktiga avgöranden. Det handlar om både en säkerhetspolitisk riktning och försvarsbeslut gällande ekonomin. Hur kommer att ställa sig i praktiken? 154 (M) replik: Jag tackar för frågan. Det är naturligtvis så att vi är överens om inriktningen för Försvarsmakten och samhällets krisberedskap, vilket jag också sa inledningsvis. Jag tycker att det är utmärkt och väldigt bra. Det är finansieringen som vi har haft lite olika uppfattningar om. Det är väl ingen hemlighet att och Liberalerna valde att ekonomiskt göra upp med regeringen. Men det vore väl märkligt om som oppositionsparti inte skulle få lägga fram sitt eget förslag. Jag tycker att det är fullt rimligt, och jag tycker att det är precis så ett ansvarsfullt oppositionsparti ska göra. Det var det jag avsåg. Försvar och samhällets krisberedskap Frågan om kommande inriktningsbeslut för Försvarsmakten kan jag omöjligt svara på här . Men som jag sa står vi gemensamt bakom inriktningen i Försvarsberedningens rapporter. Det finns goda skäl att göra det om det är möjligt. 155 (C) replik: I Försvarsberedningens arbete har vi med utgångspunkt i budgetarna , 2020 och 2021 satt fokus på 2022–2025 för att kunna dimensionera en inriktning för det militära försvarets utveckling. Jag utgår från att de diskussioner som vi har fört där i bred konstruktiv anda och som har landat i en ambition om de här inriktningarna för både det civila och det militära försvaret fortfarande gäller. Det är rimligt att kunna genomföra detta till fullo. Men frågan är fortsatt aktuell. Vilken effekt kommer ni att förvänta er av de ytterligare anslag som ni nu lägger budget? Jag hoppas verkligen att vi kan sitta i konstruktiva samtal även . 156 (M) replik: Jag tackar för följdfrågan. Vad avser effekter är väl det korta svaret: en bättre och snabbare effekt. I övrigt vet jag inte exakt vad menar och vilken skala han skulle vilja se effekten i. Vi menar att det behövs extra resurser . De diskussioner som har förts i Försvarsberedningen har jag väldigt svårt att kommentera, eftersom jag inte har suttit i Försvarsberedningen. 157 (SD): har mina två kollegor på ett förtjänstfullt sätt redogjort för våra satsningar på utgiftsområdet. Jag tänkte bara göra några klarlägganden. Ända har tagit springnota när det gäller stabilitet och säkerhet i . En långvarig misskötsel av det svenska totalförsvaret har inte bara resulterat i kraftigt minskad förmåga via förbandsnedläggningar och omfattande materielförstöring i det militära försvaret och avveckling av stora delar av det civila försvaret. Vad värre är har denna misskötsel skapat stora säkerhetspolitiska obalanser i vår del av . Med implementeringen av Försvarsberedningens två rapporter Motståndskraft och Värnkraft påbörjar vi alla tillsammans nu det viktiga arbetet med att återställa den svenska försvarsförmågan. Det är bestämda uppfattning att inriktningen i beredningens båda rapporter är bra, har fattats i bred politisk enighet och – sist men inte minst – ska genomföras. är samtliga partier som ingick i beredningen inbjudna till överläggningar för att tydliggöra skillnader mellan beredningens slutsatser och försvarets analyser, inte minst när det gäller ekonomi. Det är bra att det sker. Först när det är gjort kan vi gå vidare med finansiering och implementering av beredningens rapporter. Men det är bestämda uppfattning att Försvarsberedningens slutsatser ligger fast. är också beredda att anslå de medel som krävs för att implementera beredningens rapporter. Försvar och samhällets krisberedskap måste sluta ta säkerhetspolitiska springnotor. I har ända sedan föll fortsatt att ta stort ansvar för den gemensamma säkerheten, inte minst vår säkerhet. , , och ligger samtliga , 2019, på av bnp i försvarssatsningar. och har ungefär fördubblat sina försvarssatsningar , . Det sammanfaller med olagliga annektering av och proxykrigföring i östra . Där måste vi göra en liten historisk jämförelse med . Jag är ledsen, – jag gör ändå det du vill undvika. Det är rätt intressant. Mitt i låg satsningar på av bnp. När jag gjorde min värnplikt 1988–1989 låg de på 2 ½ procent. satsade vi av bnp på försvaret i . Vi hör ofta att vi började skära ned . Jo, vi började att skära bort lite grann, men 1997 låg vi på . Vad hände då? Vilka slutsatser har man dragit av sin omvärldsbevakning? Vad hände 2008 vid aggression mot ? Då låg vi i på av bnp i försvarssatsningar – . Slutsatsen som alliansregeringen drog 2011 var att sänka den till . I och med den olagliga annekteringen och krigföringen i östra 2014 tänkte man att någonting skulle kunna ske – ingenting 2014, i stort sett ingenting 2015 och ingenting 2016. Det som hände var att den socialdemokratiska regeringen, som fick fortsatt förtroende 2018, sänkte till 2017 och 2018. Det är en siffra som jag har sammanställt från , så om det är någon som tycker att det inte stämmer kan vi gärna titta på det gemensamt. Då blir det lite märkligt när ledamoten ser som det lok som driver försvarssatsningarna framåt i den här församlingen. Den moderatledda alliansregeringen skar ju ned efter konflikten i . Jag sätter mig jättegärna med efter debatten och går igenom våra respektive budgetmotioner fram och jämför våra satsningar på försvaret 2014–2019, efter aggressioner i . Då kan vi se var lokomotivet har suttit. Det som ändå behöver sägas är att den plan vi har är att 2025 hamnar på lite drygt 1 ½ procentenhet. Det måste ändå sägas. Det är jättebra. Det är ett jättestort steg från det läge vi hade tidigare. Men har betydligt större ambitioner än så. Vi vill genom fortsatta årliga anslagsökningar efter 2025 uppnå av bnp 2030. Jag är väldigt glad, för jag hör tydliga besked från en tydlig majoritet i den här kammaren att man har samma ambitioner. Låt oss därför genomföra det tillsammans! Det får inte bli några fler springnotor. Vi sverigedemokrater vill dessutom förhindra att oansvariga politiker tar de här springnotorna genom att använda försvaret som budgetregulatorer eller behandla försvaret som ett särintresse och tillfälligt skära ned, vilket gör att det tar och är mycket svårt och kostsamt att återuppbygga. Vi vill därför, som en del länder i vår omvärld har gjort, lagstadga dessa , där vi gemensamt beslutar att vi ska ha ett riktvärde på av bnp av . Sedan kan det variera inom perioden. Så får vi en långsiktig finansiering för försvaret så att man kan planera sin verksamhet. Försvar och samhällets krisberedskap Om det behövs är vi beredda att efter 2030 till och med gå upp till 2 ½ procent för att tillfälligt förstärka försvaret så att vi snabbt återtar den förmåga som vi bedömer att vi behöver, för att sedan kunna gå tillbaka till . Slutligen vill jag slå fast att det också är uppfattning att det är politiken, , som fattar beslut om Försvarsmaktens inriktning och omfattning. Det är uppfattning att det är politiken som efter samråd med Försvarsmakten beslutar om investeringar, förbandsetableringar och eventuella omprioriteringar mellan vapenslagen. Det är politikernas ansvar, och det är politikerna, vi här inne, som fattar beslut. 158 (M) replik: Till , som gärna pratar om historien, vill jag säga att jag är intresserad av vad som sker här, nu och framåt. Det är min kommentar till den kommentar jag fick från . har en väldigt hög svansföring i allt som heter försvar. Men efter att ha läst igenom SD:s budgetmotion väcks väldigt många frågor, och därför vill jag fråga ledamot några saker. I er budgetmotion skriver ni att er ”målsättning är att stärka det svenska totalförsvaret” och att ”detta kräver rejäla satsningar på såväl ett skalförsvar som ett invasionsförsvar”. Sedan kommer en lång lista. Häng med nu: Det ska bli fler brigader i armén, fler utbildningsregementen, fler fartyg, fler marinbaser, fler ubåtar, fler amfibieförband till marinen, fler flygplan – både stridsflyg och tunga transportplan – fler värnpliktiga och fler officerare. Nya luftvärnssystem vill ni också ha. Så avslutar ni er budgetmotion med att slänga in att även det civila försvaret måste få omfattande satsningar. Det låter kanske bra. Problemet är bara att när man läser anslaget till Försvarsmakten och andra myndigheter, vad står det där? Jo, det står extra jämfört med regeringen. , fru talman! När jag läser budgetmotion så här i juletider kommer jag osökt att tänka på tomten och önskelistor. Men som vi vet finns inte tomten, och önskelistorna är inget annat än just önskelistor som gör alla besvikna när de inte slår in. kanske inte håller med, och därför vill jag gärna få reda på hur har tänkt att deras extra satsningar ska finansieras utan några extra pengar. Eller är det, som jag påstår, en helt vanlig önskelista? 159 (SD) replik: Precis som jag redogjorde för från talarstolen är vi beredda att förbinda oss att komma av bnp till 2030. Vi är också beredda att efter 2030 gå upp till 2 ½ procent för att kunna genomföra det vi vill. Genom att lagstifta är vi också beredda att förbinda oss till att behålla för att behålla en god försvarsförmåga i . Försvar och samhällets krisberedskap Det du, , återigen vill trycka på är er lilla satsning , som har väldigt liten betydelse. Försvarsberedningens rapport och de ekonomiska förutsättningarna för den tar ju höjd till 2025, men från talarstolen talade jag om till 2030 och efter 2030. Det vi menar och det som finns i vår motion är de satsningar som vi kommer att förhandla om i nästa försvarsberedning. När sätter sig ned med er nya försvarspolitiska talesperson i nästa beredning är det dessa saker han kommer att framföra att vi vill vi genomföra. Vi har också förankrat i vårt parti att vi står bakom den här finansieringen. Vi är beredda att ta de här stegen. Har ni gjort det? 160 (M) replik: Det blir ett väldigt märkligt agerande. säger helt enkelt att lägger ut det de vill ha innan, och sedan ska de förhandla om det i nästa försvarsbudgetproposition. Jag tycker att det är väldigt rörigt, och jag tror också att det blir väldigt rörigt för väljarna. Det är det som jag försöker att tydliggöra: När man pratar om saker måste man också resurssätta dem, och det är precis det vi har gjort. Sedan är det anmärkningsvärt, fru talman, att drygt 500 miljoner sägs vara lite pengar. Det tror jag att många svenska medborgare inte alls känner, utan jag skulle vilja påstå att det är väldigt mycket pengar. Utifrån det svar jag fick från kan jag konstatera att det här är ett luftslott. Det är helt enkelt en önskelista. Man kan nämligen inte lova allt åt alla. Man måste också prioritera, och det är precis det vi moderater har gjort. Vi har prioriterat försvaret, och därför har vi också tillfört mer resurser för att det är nödvändigt. Jag ger en chans till: Hur får ni fler ubåtar och flygplan utan en extra krona? 161 (SD) replik: Återigen: Det som ligger i nästa års budget gäller 2020. Vår budgetmotion omfattar dock inte bara 2020, och det gör heller inte er, . Läser man vår motion väldigt noga ser man att det här är framtidsperspektivet som vi har efter 2025, precis som alla andra som har fastslagits i beredningen. behöver inte vara orolig över vår finansiering, för det vi har lovat och förbundit oss till att lägga är nästan 70 miljarder till, enligt vad försvaret beräknar behövs . De trodde ju att man skulle ligga kvar med samma satsningar som . Sedan har vi dessutom lovat att om det behövs är vi beredda att höja till 2 ½ procent efter 2030, för att återta förmåga och få det försvar vi är beredda att finansiera. 600 miljoner eller 554, eller vad det nu var, är inte lite pengar i många sammanhang. Men när vi gemensamt har beslutat att satsa nästan 90 miljarder på totalförsvaret är det inte så mycket i sammanhanget. 162 (C) replik: Försvar och samhällets krisberedskap Jag noterar att ledamoten ger en felaktig historieskrivning av vad som har hänt 2015, 2016 och 2017. Det tål att repetera hur nuvarande inriktningsbeslut som fattades i 2015 faktiskt ser ut och vad det innebär. Det lade grunden för en ny krigsorganisation, och det innebar ett trendbrott om 10,2 ytterligare miljarder kronor till försvaret. Därefter har vi i vårändringsbudgeten 2017 förstärkt med 500 miljoner och gjort betydande förstärkningar i samarbete mellan , och regeringspartierna. Ytterligare förstärkningar kom i samband med förra årets budgetdebatt och beslut när M-KD-budgeten gick igenom. Inte minst viktigt är förhandlingarna som gjordes i och med januariavtalet då vi sa att detta är rätt nivå och ska fullföljas. Det ligger som utgångspunkt för fortsatt arbete för Försvarsberedningen och inriktningen fram mot 2025. Dessutom noterar jag att Försvarsberedningens rapport tolkas som ett beslut och att det är i nästa försvarsberedning arbetet ska göras för en ny försvarspolitisk talesperson. Men det är faktiskt så att det är nu de skarpa förhandlingarna kommer att börja. ska vi sitta ned och förhandla, och det är då det gäller att sitta med vid bordet och fatta besluten. Oavsett vad som skrivs i en partimotion är det en förhandling som ska göras, och den inriktning som ska förhandlas fram och som man ska komma överens om är helt avgörande för vilken ekonomi som utvecklas . 163 (SD) replik: Jag kan upprepa det jag har sagt från talarstolen, . Vi kommer att skjuta till de pengar som behövs för att genomföra det som står i beredningen. Jag tolkar så att man i inte är riktigt säker på detta, och det är intressant och beklagligt. Vad gäller historieskrivningen är det Sipris siffror. När olagligen annekterade 2014 och när man började med sin proxykrigföring i östra låg försvarsanslag på . Redan där alldeles för lågt – naturligtvis. Men 2017/18 har anslaget sjunkit till . Sedan kan vi säkert laborera med hundradelar, men det är så siffran har avrundats i Sipris beskrivning. Jag vet att det finns ett försvarsbeslut om att skjuta till 18 miljarder när försvaret begär , 2020 och 2021. De pengarna har försvaret fått. Men det är en senare historieskrivning . Det som har hänt och 2018, efter Majdan, , Luhansk och Donetsk är att man har minskat försvarsanslagen. Det är den korrekta historieskrivningen. Även om man har skjutit till pengar är det i förhållande till bnp. Det är så vi räknar. 164 (C) replik: Det är uppenbart att det finns möjligheter att läsa igenom protokollen från när besluten fattats i , inte minst när det gäller förstärkningar . Den möjligheten kan tas till vara inför julfirandet för ledamot . När det handlar om beredningens arbete skrev under rapporten utan förpliktelser om att det skulle komma några pengar från regeringspartierna. Vi valde att inte skriva under eftersom vi såg att det inte var hållbart att lämna fram en målbild utan att få finansiering. Däremot tog vi ansvar , och vi tillsammans med Liberalerna och regeringspartierna förhandlade en mycket viktig förstärkning . Det är vår utgångspunkt och ram för den ekonomiska utvecklingen för Försvarsmakten. Försvar och samhällets krisberedskap handlar det om att få så mycket effekt som möjligt för pengarna. Hur ser prioritering ut när det handlar om hur pengarna ska användas? 165 (SD) replik: Den sista frågan är enkel att svara på. Vi har en beredning som har arbetat i bred enighet att gå tillbaka till. Både jag och har från talarstolen sagt att vi står bakom den och att den ska genomföras. Vi har en finansiering, och vi är beredda att skjuta till ytterligare medel. Det är vår prioritering. Vi vill också fortsättningsvis gärna ha breda överenskommelser även i den nya Försvarsberedningen. Jag är jätteglad att jag kan konstatera att den överväldigande majoriteten i kammaren från talarstolen har angett att man är beredd att skjuta till till 2030. Där finns med, vilket gläder mig. Vi är inte alltid överens om historieskrivningen. Men om vi ska titta framåt är vi i alla fall överens om riktningen för framtiden. Det kan vi ta fasta på, det vill säga 2030 och ett stärkt försvar. Det ska vi göra gemensamt. 166 (M): Fru talman, ledamöter och åhörare! har det pratats om försvaret och hur mycket man vill betala för att få det som Försvarsberedningen ändå har kommit fram till. Vi är lite oense. Det vi ser som beslutsunderlag från regeringen är ett anslag som är nedprutat. Sedan har Försvarsmakten kommit med en konsekvensbeskrivning av nedprutningen, det vill säga vad man får för pengarna som regeringen med januaristödpartier vill betala. Men ingenstans finns det tydliga direktiv om hur det ska fungera. Jag menar att regeringen inte tar ansvar för sin nedprutning. Men allt handlar inte om pengar. Jag brukar ofta tala om leverans, att sätta mål, följa upp dem, kvalitet och resultatuppföljning. Jag undrar vad regeringen tänker pruta bort eller om man har tänkt att effektivisera. Det är regeringen skyldig att svara oss. Den är också skyldig att komma till skott med att specificera kommunernas roll och ansvar när det gäller totalförsvaret. När vi inte har fått mer information om det civila försvaret är jag rädd att det är det som kanske har fått stryka på foten. Eller är det fråga om näringslivets roll? Utredningen roll inom totalförsvaret var så avgränsad att den knappt mynnade ut i några förslag alls. Kommunerna och många med dem vill gärna. Många vill och kan, men de behöver få reda på vad som förväntas av dem, när saker och ting ska vara klara och vilket stöd som finns. Se bara på hur det är med krigsplacering. Om en kommun ska planera för höjd beredskap kan och får den inte krigsplacera någon. Men den kan i stället införa tjänsteplikt. Fast då vet inte kommunen vem i organisationen som är krigsplacerad. Det kan inte vara lätt att planera för en kommun. Kan en person få tjänsteplikt, eller är den personen redan upptagen, intecknad av Försvarsmakten? Försvar och samhällets krisberedskap Planering och tydlighet i uppdrag är viktigt. kan vi läsa i MSB:s rapport en beskrivning av behovet att kommunerna måste inrätta fler räddningsvärn. Det är många uppdrag som ligger på kommunerna. Därför är det att regeringen kommer med en beskrivning av kommunernas totala ansvar inom totalförsvaret och en finansiering. Jag vill passa på att ställa en fråga när styrande partier är här i kammaren. När kommer denna beskrivning? Jag är en praktiker. Jag vill bara få saker och ting att fungera. När de inte gör det försöker jag ändå ta reda var problemet är och hur det kan lösas. Jag talar med människor som befinner sig mitt i problemet. Här kan jag ta upp mitt exempel som jag har debatterat tidigare om kläder till kvinnor inom Försvarsmakten. Om jag förstått det rätt, fru talman, har detta hållit på i väldigt . Hur svårt ska det vara? Mig veterligen tillverkas det kläder till kvinnor runt om i världen . Det kanske är så att det inte funnits något intresse eller inte finns något ledarskap som vill ta ansvar för frågan – trots att vi har en regering som kallar sig feministisk. Man kan undra varför jag står i en budgetdebatt och pratar om kläder. Då vill jag passa på att citera en officer som skrivit till mig tidigare: När det inte ens finns underkläder som passar, hur ska man då kunna förvänta sig att svårare och mer komplexa saker än trosor ska fungera?