prot · H60987 · 2019-05-07 00:00:00 — Och framför allt när det gäller psykisk ohälsa är det alldeles för stor ojämställdhet i fråga om antalet sjukskrivna med diagnosen psykisk ohälsa. 31 Statsrådet (S) replik: Den bild som jag målade upp är helt sanningsenlig. De siffror som jag använde är helt sanningsenliga. För min del är det i grund och botten otroligt viktigt att människor naturligtvis inte ska gömmas i förtidspension eller glömmas bort utan att man ska till vara på människors arbetsförmåga. Faktum är att när jag tillträdde var verkligheten den att med den politik som hade förts hade man lyckats utförsäkra 100 000 personer, varav en mycket stor andel snurrade runt i försäkringen och kom in igen som nya sjukfall. med alliansregeringen ökade dessutom sjuktalen . Vi hade alltså en skarp ökning av sjuktalen och många utförsäkrade. Vi har en situation där det absolut fortfarande finns stora brister i sjukförsäkringen. Det finns kantigheter som måste bort, och det finns människor som kommer i kläm. Så ska vi inte ha det. Men vi ska inte heller ha en situation där människor inte under några omständigheter kan beviljas en sjukpenning eller en sjukersättning. Vi har brutit den kraftigt uppgående trend som försiggick under som socialförsäkringsminister. Vi ligger på mellan nio och tio i sjukpenningtal. Det är en ganska normal nivå för ett land som . ska vi se till att de människor som behöver stöd får rätt stöd, att de får det tidigt och att de inte behöver fastna i långa sjukskrivningar. Vi ska se till att vi får fler arbetsplatser där människor faktiskt inte behöver bli sjuka och att kvinnor inte ska behöva drabbas av stress av psykisk ohälsa. Men då måste vi satsa på välfärden. Vi måste se till att de som jobbar inom vård och omsorg samt inom skola – inom kvinnodominerade branscher – får de förutsättningar i välfärden som behövs för att kunna ha friska arbetsplatser och leverera en god välfärd. Då måste man prioritera det framför att till exempel sänka skatter, vilket denna regering vill göra. 32 (M) replik: Återigen handlar retoriken om att sänka skatter och om att prioritera välfärd. Det är ganska tröstlöst att fortsätta med denna retorik i debatten utifrån att denna regering när det gäller satsningen på Arbetsförmedlingen inte har tillfört en krona till utan i stället har ägnat sig åt att säga att allt bygger på M-KD-budgeten. Det tycker jag är en mycket tråkig retorik. är ett grundfundament, vilket jag lyfte fram i mitt anförande, och det ska gå att lita på . Men det går inte då man har ett beslutsstöd som används på ett rättsosäkert sätt och som ger så ojämna och så otydliga bedömningar. Vilken bedömning människor får beror definitivt på vilken handläggare som de får. Jag är inte alls stolt över som jag inte kan lita på och som gör så osäkra bedömningar. Jag tycker fortfarande att vi med högkonjunktur borde ha kunnat se betydligt fler förändringar än vad vi kan se . 33 Statsrådet (S) replik: Jag tackar för detta inlägg. Jag vill bara vara mycket tydlig med det beslutsstöd som har tagits upp i denna debatt. pekar bland annat på att det inte används lika över landet. Det var en kritik. Det tar dessutom kanske inte hänsyn till samsjuklighet, utan man riktar in sig på en huvuddiagnos. Det kan då ändå vara viktigt att känna till att har ett permanent uppdrag att se över det försäkringsmedicinska beslutsstödet. fick också extra medel och en permanent förstärkning av just detta uppdrag i höstens budget. Man kan säga att har utvecklat sitt arbete med försäkringsmedicinskt beslutsstöd. De har också gett i uppdrag att följa detta beslutsstöd. Det pågår också flera utvärderingar och utvecklingsarbeten mellan och andra aktörer för att få detta att fungera så bra som möjligt, eftersom det är ett viktigt verktyg. Det kan vi väl vara överens om? Jag känner mig mycket trygg med att tar påpekandena på stort allvar och att det är en professionell myndighet som vill utvecklas och göra saker och ting bättre. Jag tror också att man behöver vara lite försiktig i retoriken emellanåt. Vi har gjort oerhört mycket för att renovera sjukförsäkringen, men vi är långt ifrån nöjda. Regeringen kommer att fortsätta den här mandatperioden med att förbättra sjukförsäkringen och se till att människor upplever trygghet och får det stöd som de behöver. Det är min målsättning. 34 (C) replik: Det var intressant att lyssna till ministern. Det kanske mest intressanta var att vi nu fick höra varför blivit avskedad eller dumpad. Det var för att inte såg till att samordningsansvaret fungerade. samordningsansvar är en viktig del i sjukskrivningsprocessen, och ministern berörde detta väldigt väl. Vad innebär samordningsansvar? Det betyder ju inte att kan bestämma över arbetsgivarens arbetsmiljöansvar eller vad arbetsgivaren ska göra. Det betyder inte heller att de långa vårdköerna blir kortare eller att tillgängligheten till vården blir snabbare. Och det här med hur läkarintygen tolkas är det väl heller inte samordningsansvaret som ska rätta till? Det här kan man inte ha behövt för att ändra på. kom det kritik från de nuvarande regeringspartierna. Man skyllde på rehabiliteringskedjan och många andra saker. Detta kan inte ha tagit . Och inte kan det behövas en speciell samordnare för att få information om att samordningsansvaret som har inte löser problemen. Vad har ministern för synpunkter på det? 35 Statsrådet (S) replik: Jag tackar för hennes inlägg. Det är viktigt att vi håller tungan rätt i mun när vi benämner våra generaldirektörer och deras anställningsformer. Det är ingen som har vare sig avskedat eller dumpat någon. är anställd som generaldirektör i sedan lite . Hon är varken den första eller den sista generaldirektör som man av olika skäl flyttat på när man velat byta ledarskap eller inriktning för en svensk myndighet. Det ska vi vara noga med. Det handlar väldigt mycket om att måste klara av att balansera två av sina kärnuppdrag. Det ena är att pröva rätten till ersättning i sjukförsäkringen enligt de försäkringsvillkor som man har. Det andra är ett lagstadgat uppdrag att samordna insatser kring individen för att man ska få det stöd som man behöver för att komma tillbaka till hälsa och arbete igen. Det betyder inte att man ska ta över ansvaret från hälso- och sjukvården, från arbetsgivarna eller från företagshälsovården. Men det betyder att man har ett ansvar för att se till att insatserna kommer till stånd och att samverkan och samarbete med olika aktörer fungerar på ett bra sätt, oavsett om det gäller funktionshindersorganisationer, hälso- och sjukvård eller arbetsförmedling. Det är ett lagstadgat ansvar man har. Den balansen måste fungera. Det är också en anledning till att vi nu har förändrat och förtydligat styrningen av ; den här balansen måste bli bättre. 36 (C) replik: Samordningsansvaret fortsätter, säger ministern. Man ska samordna insatserna. Men man kan samordna insatser hur mycket som helst när det till exempel är så att arbetsgivaren inte får ta del av vad sjukintyget innebär och vad som står i sjukintyget; det är inte någonting som är obligatoriskt. har ingen möjlighet att på egen hand visa exempelvis arbetsgivaren vad som står i sjukintyget. Det är inte samordningsansvaret som ser till att man kommer fortare till vården, insatserna, rehabiliteringen eller vad nu ministern kan kalla det för. Det är ju någonting annat som behövs än att ska samordna insatser. Det är snabbheten i processen som är det viktiga. Det har vi vittnat om här, alla som varit uppe i talarstolen tidigare, och ministern har ju suttit och lyssnat på vad alla våra ledamöter har sagt. Det finns brister i hantering. Men ansvaret för att personer ska komma tillbaka till jobb fortare är inte detsamma som samordningsansvaret, hur mycket än ministern trycker på detta, utan det är andra delar i sjukskrivningsprocessen som det måste göras någonting åt. Kan man inte komma till vården, finns det ingen möjlighet att få den hjälp och det stöd man behöver, då hjälper det ju inte hur mycket samordningsansvar det än finns. Om inte arbetsgivaren får ta del av vad sjukintyget innebär, hur ska då arbetsgivaren kunna vidta åtgärder? Nej, ministern, det kan inte ta att ändra detta. 37 Statsrådet (S) replik: Nej, och det är heller inget som har tagit . har haft det lagstadgade uppdrag som man även tidigare haft. Men när man som regering ser att det finns obalanser eller brister, vilket vi har sett under de senaste två och ett halvt åren, måste man agera, vilket också är precis vad regeringen har gjort genom att ge förtydligande uppdrag till den myndighet som enligt lagen har samordningsansvaret. Det så kallade nolltoleransuppdraget ledde fram till ett samverkansavtal mellan Arbetsförmedlingen och . Dialoguppdraget, som regeringen gav till myndigheten , handlar om relationen med hälso- och sjukvården, med anledning av diskussionerna vad gäller sjukintygen. När det gäller hela sjukskrivningsprocessen och vem det är som möjligtvis kan göra måste varje aktör ta sin del, men man måste också tala med varandra. har fått uppdraget som nationell samordnare för sjukskrivningsprocessen och lämnade sitt första delbetänkande . Det handlar om att titta på hela processen och vad vi behöver få på plats för förändringar för att vi ska slippa den typ av kantigheter och obalanser som vi har sett de senaste två och ett halvt åren. Sjukförsäkringen har varit uppe till debatt de senaste kanske 10–15 åren. Vi behöver skapa stabilitet och långsiktighet, och det är det som är regeringens mål under den här mandatperioden. behöver ta sitt ansvar, och de andra aktörerna behöver ta sitt. Framför allt behöver de kommunicera med varandra, så att individer inte kommer i kläm. Det kravet ställer regeringen på alla aktörer. 38 (L) replik: Jag fick inte riktigt svar på alla de frågor jag ställde i mitt huvudanförande, så nu måste jag ta , vad än talmannen tycker om dagens tidsschema. Detta med samordningen har diskuterats så mycket att jag inte tar upp det. Men det hållbara arbetslivet och arbetsmedicinens roll vill jag gärna fråga lite mer om. Som jag sa i huvudanförandet är arbetsmedicinarna och den övriga personalen visserligen inte utdöende men en väldigt liten resurs jämfört med för sisådär . De har dock en oerhört viktig kunskap om olika arbetsplatsers utformning och innehåll i relation till hälsan hos dem som arbetar där. De är också en viktig kunskapsförmedlare till primärvården. Väldigt få läkare och sjuksköterskor i primärvården vet särskilt mycket, om ens något, om hur det är på arbetsplatserna med vilka krav som ställs och hur man kan förebygga ohälsa. Jag vill mena att det är en kår som också betyder mycket för och Arbetsförmedlingen när man nu ska försöka samordna insatser för att människor ska fortsätta att arbeta. Jag vill gärna höra synpunkter här. Hur återuppväcker vi den här specialiteten? 39 Statsrådet (S) replik: Tack, , för att du lyfter in de här perspektiven! Jag är glad att du tog din repliktid så att det blev ett naturligt sätt för mig att svara på detta. Det är otroligt viktiga frågor. Den ena delen är att slutbetänkandet från Utredningen för hållbart arbetsliv togs emot . Det bereds just nu i och kommer att remitteras. Jag ska komma tillbaka till det lite kort strax. Jag tror att du ändå är inne på några viktiga delar. Den andra delen som du lyfter upp är arbetsmedicinens otroligt viktiga roll och hur vi kan stödja utvecklingen inom företagshälsovården på olika sätt. När det gäller företagshälsovårdsfrågan och också kompetensförsörjningsfrågan kopplat till företagshälsovården är det frågor som ligger särskilt på den nya Myndigheten för arbetsmiljökunskap, Mynak, som inrättades för sedan. Jag vill också tillägga att även vår nationella samordnare för sjukskrivningsprocessen, vars första delbetänkande vi mottog , lyfter fram detta som en central del i det fortsatta arbete som han nu kommer att göra. Vi har en enormt hög medelålder bland våra företagshälsovårdsläkare, som känner till. Jag tror att den ligger . Det är en utdöende profession i ett samhälle där arbetsmarknaden förändras i väldigt snabb takt. Människor lever och arbetar till exempel allt längre med kroniska sjukdomar. Vi behöver få ordning och reda på det. Det ska också tilläggas att vi har påbörjat ett arbete mellan flera departement som också är kopplat till pensionsöverenskommelsen där vi tittar på hur vi åstadkommer ett mer hållbart arbetsliv. Även där kommer företagshälsovården och arbetsmedicinen vara en central del. 40 (L) replik: Det är väldigt bra att det finns en fortsättning här och att det finns saker och ting på gång. Den äldsta arbetsmedicinaren som har varit aktiv väldigt länge är . Det går inte att bygga framtiden riktigt på alla dem som officiellt har lämnat arbetslivet. Det här med huvudman är väldigt viktigt. Det måste ordnas ST-utbildningar för de kommande. Här känner inte regionerna något ansvar för det. Det måste regeringen på något sätt göra något åt. Att jag tog upp frågan om utredningar är för att det i betänkanden avstyrks motioner med motiveringen: Frågan bereds i – punkt. Då vet vi inte någonting om vad som pågår. Det var därför som det är så bra att ansvarig minister är här och kan berätta lite mer om vad som händer. Jag inser att med utredningar som inte har gått ut på remiss ännu har det inte hänt så mycket. Men bara det att vi får veta att det inte har gått ut på remiss än är också information. Då vet vi vilket tålamod vi ska ha när vi väntar på svaren. Det är bra. Jag fick inte svar på min fråga om företagare och trygghet. 41 Statsrådet (S) replik: Det skulle jag precis återkomma till. Den utredning som ledde tidigare, men som jag tror nu leds av generaldirektören för , tillsatte vi under förra mandatperioden. Mycket av det uppdrag som den har kommer från den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Den ska titta på hur vi kan stärka företagares skydd kopplat till socialförsäkringssystemet. Den utredningen ligger formellt sett på . Den ska tas emot . Jag är enig med om att det är en viktig del för att skapa trygghet oavsett vad det är för typ av företag man bedriver eller anställningsform man har. är det alltjämt så – vilket vi tittar en del på med anledning av den parlamentariska socialförsäkringsutredningens arbete – att människor förutsätts nästan fortfarande vara heltids- och tillsvidareanställda för att kunna nyttja alla förmåner. Vi måste se till att vi har ett socialförsäkringssystem som är modernt och går i takt . Tack för bra, relevanta och viktiga frågor. 42 (S): , , och . Alltför ofta glöms människan bort när vi talar om siffror och system i den här kammaren. Det är människor som drabbas av sjukdom och andra svåra situationer som drabbas återigen när de trygghetssystem vi talar om inte fungerar. Jag kom i kontakt med många sjukskrivna i ett tidigare arbete som sjukpenninghandläggare. När man jobbar med människor som hamnat i svåra situationer följer det perspektivet med en hela livet. Alla som jobbar med människor inom vården, på myndigheter, i kommuner och med fackliga uppdrag vet precis vad jag menar. När livet tar en ny vändning krävs ett fungerande trygghetssystem. Som socialdemokrat står jag för att den som är sjuk inte också ska bli fattig. Det handlar om att omfördela resurser, och det handlar om jämlikhet. En fungerande sjukförsäkring är grundläggande för vårt välfärdssamhälle. När sjukförsäkringen tvärtom inte fungerar kan man räkna med att ojämlikheten ökar. Jag vill uppmärksamma några av de motioner jag skrivit med förslag på förändringar i sjukförsäkringen. En av de motioner som kommer att avslås handlar om att det saknas en total överblick över våra trygghetssystem. När en person som är sjukskriven bedöms av ha arbetsförmåga och nekas sjukpenning, men inte kan återgå till sitt arbete, hänvisas den till Arbetsförmedlingen. bedömer att samma person inte har arbetsförmåga på grund av sjukdom faller individen plötsligt mellan stolarna. Det behöver införas ett helhetsansvar för individen, och det är dags att myndigheterna inför samma definition av arbetsförmåga. Vi behöver även skapa större trygghet genom att möjliggöra omställning för den som inte klarar sitt eget jobb men som skulle kunna klara av ett annat jobb efter en tids omställning. Ett annat stort problem är kommunikationen mellan sjukvården och . Läkare får komplettera alldeles för många läkarintyg. Det tar väldigt mycket tid för både och sjukvården. Det skapar frustration, och i slutändan drabbar det individen som är sjukskriven. Därför behöver problemet lösas. Läkare uppfattar ofta sjukskrivning som en krånglig uppgift. Det kanske inte är så konstigt med tanke på att läkare bara får en halvdagsutbildning i sjukförsäkringen. Det behövs en längre utbildning för alla blivande läkare. Jag tror också att det behövs uppföljande seminarier för mer erfarna läkare. Sjukskrivningsprocesessen skulle även kunna styras om så att alla läkare i fortsättningen kan sjukskriva från första sjukdagen men att läkare som är mer insatta i försäkringsmedicin tar över när sjukskrivningen riskerar att bli längre. Även behöver se över sitt arbetssätt och samarbeta bättre med sjukvården. försäkringsmedicinska beslutsstöd behöver anpassas för att undvika generaliseringar av diagnoser, eftersom människor reagerar olika och har olika förutsättningar för tillfrisknande. Jag vill avsluta med att lyfta fram en motion med samma budskap som i samtliga motioner jag skrivit, att den som blir sjuk inte ska bli fattig. Det nuvarande regelverket är ur vissa avseenden inte anpassat efter hur samhället ser ut. Det kan exempelvis ta att få vård än vad rehabiliteringskedjan tillåter. Det är svårt att få ett helt nytt arbete med andra arbetsuppgifter utan att först ha av omställning. Det är oklart vad normalt förekommande arbeten innebär, och siffermål gör inte människor friskare. Vi behöver förändra i samtliga delar. Regeringen har tillsatt en utredning som ska se över sjukförsäkringen och lägga fram skarpa förslag. Det tycker jag är bra. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 5.) § 3 Ekonomisk familjepolitik betänkande 2018/19:SfU21 43 (M): Jag ställer mig bakom samtliga reservationer som har anfört, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 7 av och . Jag ska till att börja med tala om föräldraförsäkringen. Dess viktigaste funktion är att barnet ska få en trygg första tid i livet tillsammans med sina föräldrar. Det finns även andra samhällsperspektiv, såsom att födelsetalen ska upprätthållas, att kvinnor ska ha en fast förankring på arbetsmarknaden och att jämställdheten mellan kvinnor och män ska öka. Politikens roll är inte att besluta över huvudet på folk vad som är bäst för varje individ. Alla familjer är olika, och alla barn är unika. Det finns dock stora problem kopplade till det ojämna uttaget i föräldrapenningen. Vi vet att skillnaderna i uttag får långtgående konsekvenser för kvinnors karriärmöjligheter, löneutveckling och framtida pensionsinkomst. Just de här skillnaderna spelar också stor roll i de skillnader mellan män och kvinnor vi ser i ohälsa och i sjukfrånvaro. Mycket tyder på att kvinnors högre sjukfrånvaro i många fall har inslag av såväl medicinska som sociala och ekonomiska aspekter. Ett mer jämställt föräldraskap är därför viktigt som utgångspunkt inte bara av rättviseskäl utan också för att det finns ett samhällsekonomiskt intresse. Även om det ojämna uttaget är ett problem ur jämställdhetssynpunkt är det ytterst tveksamt om detta kan lösas med ytterligare kvotering. Det går nämligen stick i stäv med barnets bästa. Siffror visar tydligt att många barn går miste om tid hemma med föräldrarna när den ena föräldern inte har möjlighet att stanna hemma och därför inte tar ut alls. Bättre då är att satsa på reformer som underlättar för båda föräldrarna att vara närvarande. har den högsta sysselsättningsgraden i EU bland kvinnor. Svenska kvinnor arbetar i hög grad under småbarnsåren. Ett arbete ökar kvinnors ekonomiska självständighet och deras möjligheter att forma samhället och sina egna liv. Arbete är en stabil hörnsten i ett jämställt samhälle. Kvinnor förvärvsarbetar trots detta i mindre utsträckning än män. Det gäller inte minst utrikes födda kvinnor, som har en sysselsättningsgrad som är lägre än inrikes födda kvinnor. Många kommer inte ens in på arbetsmarknaden för att få sitt första jobb. Denna fattigdomsfälla kan inte accepteras. I ska klassresor göras möjliga. För den som inte har kommit in på arbetsmarknaden är det avgörande att det är lätt att lämna barnen på förskola och att drivkrafterna för att söka arbete är tydliga. Långa tider av frånvaro på arbetsmarknaden leder till att trösklarna in till jobb blir allt högre, och risken för utanförskap ökar markant. För att stärka arbetslinjen och jämställdheten för dem som aldrig har fått sitt första jobb bör därför en växling göras mellan begränsad föräldrapenning för dem utan arbetsinkomst och utökad rätt till förskola för barn med långvarigt arbetslösa föräldrar. Beräkningar visar att om gapet i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda kvinnor skulle slutas skulle det innebära en bnp-ökning med svindlande . Det kan vi jämföra med den utökade familjeveckan, som dels skulle kosta fullt utnyttjad, dels skulle minska bnp med . Det är rätt svindlande, det också. har en generös föräldraförsäkring. Men kvinnor tar ut av den totala tiden. Kvinnor är lediga i totalt , men uttaget av föräldrapenning motsvarar nio och en halv månad. Om man gör matematiken där väntar, som alla förstår, en minskad pension för kvinnor. Med regeringens förslag om familjevecka bli föräldraledigheten ännu längre. Jag undrar därför, fru talman, om statsrådet ser att det finns en ökad risk i att familjeveckan blir ytterligare en kvinnopensionsfälla. Det finns ett tydligt begränsat uttag av föräldrapenning bland dem som driver företag. En egenföretagare som är ledig för vård av barn kan vara tvungen att utföra visst arbete i företaget. Detta är inte möjligt med nuvarande regler. Det finns därför ett behov av att anpassa föräldraförsäkringen efter företagarnas villkor så att de, åtminstone i begränsad omfattning, kan bedriva viss verksamhet i företaget utan att förlora sin föräldrapenning. Det skulle bidra till ett mer jämställt uttag och till fler närvarande pappor. går inte saker och ting som man har tänkt sig. För många är en separation med barn involverade en mycket känslomässig och krävande process. Här har vi ett tydligt behov av en reform som innebär att fler frånvarande föräldrar tar ett tydligare ekonomiskt ansvar fullt ut för sina barn. Dagens system med underhållsbidrag och underhållsstöd, där föräldrarna kan välja utifrån egen ekonomisk situation, är konfliktdrivande. Vårt förslag är en utredd modell där fler föräldrar betalar underhåll som motsvarar den egna levnadsstandarden. Ett beslut om en separation är tufft nog när barn är inblandade. Föräldrar ska inte behöva bråka för att vi har skapat krångliga regelverk. 44 (SD): Vi debatterar nu socialförsäkringsutskottets betänkande Ekonomisk familjepolitik. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 6 gällande kvoterad föräldraförsäkring, men vi står givetvis bakom samtliga våra reservationer. Det är dags att svensk familjepolitik åter fokuserar på det som den är avsedd för: att underlätta och stödja familjer. Vi ska inte försvåra och sätta käppar i hjulen, som en del partier i denna kammare har en tendens att göra. har tidigt haft barnets bästa i fokus och utgår alltid från det. Vi har i betänkandet en rad goda förslag som just förbättrar och öppnar för flexibilitet så att varje unik familj ges bästa förmåga att få ihop sin vardag. Vad jag vill lyfta fram lite extra är något som dessutom är väldigt kvinnovänligt – och något som vår feministiska regering säger nej till. Det handlar om att ge alla gravida kvinnor rätt till tio dagars graviditetspeng som fritt kan tas ut en månad före beräknad förlossning.