prot · H60972 · 2019-04-03 00:00:00 — När den det gäller den känsliga biten i som Försvarsmakten pekar på handlar det inte om att man inte har kontroll över den . Det Försvarsmakten pekar på är att det är känsligt och inte alls bra att sälja ut. När det gäller medieföretaget vill jag fråga om syn, herr talman. Skulle man ha reagerat alls om det hade varit ett utländskt företag med gott renommé hos som tänkte köpa ett marksänt tv-sändningsbolag i ? 8 (M) replik: och jag har helt olika utgångspunkter i den här frågan. Det får vi nog helt enkelt ha respekt för. Vi menar att det bör krävas ett särskilt egenvärde för att staten ska vara en marknadsaktör. Det egenvärdet kan vara en säkerhetspolitisk aspekt eller att man har ett särskilt samhällsuppdrag. Vi menar dock att det inte finns något egenvärde i att staten blir en dominerande aktör på mediemarknaden. Det menar vi tvärtom vore mycket skadligt. Det Försvarsmakten säger är ju att man vill ha fortsatt rådighet över de här systemen, men Försvarsmakten har ju inte gjort någon ny analys . Då tittade man på frågeställningen vad som händer om vi säljer rakt av till en okänd ägare, och det är klart att det finns farhågor kopplat till det. Det är därför vi vill ge regeringen ett nytt utredningsuppdrag. 9 (S) replik: Jag tror att man med anledning av ledamoten inlägg kan konstatera att tider förändras. Jag tycker att på ett mycket tydligt sätt framförde att två fel inte blir ett rätt. Jag lyfte upp som exempel, vilket också visar på exakt det jag försöker föra fram – att tiderna förändras. Det är nog riktigt att önskar att man hade hanterat sin försäljning på ett annat sätt än man gjorde. Men är – det är inte för 19 eller , utan vi befinner oss – och det gör är att hantera sin lagstiftning och förändra den för att kunna skydda sig mot hot som finns . Det som ändå förvånar mig lite grann är hur har svängt under hanteringen av detta ärende. Det är förstås glädjande att man har insett det vi socialdemokrater har pekat på hela tiden, nämligen vilka otroligt stora säkerhetsrisker det innebär att bara sälja . Man behöver bara titta på de moderata motionerna här i för att se hur moderater ser på ägande i . Man tänker sig att det vore enkelt att sälja . säger att man inte tänker sig att ska säljas rakt upp och ned, men är det verkligen sant? Är det verkligen så det står i motioner, och är det verkligen så man har argumenterat i utskottet? Det har ju till och med lett till att SD var på väg att hoppa av den gemensamma reservationen, just för att man var på väg att sälja rakt upp och ned. 10 (M) replik: Jag vet inte om jag uppfattade någon jättetydlig fråga i första replik, men låt mig börja med att säga så här: Nej, två fel gör inte ett rätt, men två fel är fortfarande två fel om man inte gör någonting åt det. Det var lite det som var poängen med mitt huvudanförande, herr talman, det vill säga att det finns två problem i detta. Återköpsprogram av aktier i Socialdemokraterna verkar erkänna åtminstone ett av problemen, nämligen statens dominerande inflytande på mediemarknaden och problemet med att köpa . Då kvarstår ju frågan: Med tanke på att Socialdemokraterna inte vill göra någonting åt saken, vad är lösningen? Vad är lösningen på problemet med den dominerande roll på mediemarknaden som staten med all sannolikhet kommer att inta? Hur löser man det problemet? Det andra jag vill säga är att det inte är fråga om att dag sälja . Det här är ett utredningsuppdrag till regeringen. Om ledamoten hade läst betänkandet hade han sett att betänkandet inte förändrar det tidigare riksdagsbeslut som kräver ett särskilt bemyndigande från för avyttrande av Teliaaktier. Innan blir sålt kommer alltså den här frågan att behöva debatteras och beslutas i denna kammare en gång till. Det ser jag fram emot att göra när regeringen har fullföljt sitt uppdrag, nämligen att utreda detta från A till Ö. Men problemet kvarstår. Det finns två fel, för att använda analogi, och regeringen har inga förslag för att åtgärda de felen. Det har dock vi i och med detta betänkande. 11 (S) replik: Hur avser vi att adressera frågan gällande ? Jag tror inte att det var särskilt många i regeringen som hoppade jämfota av lycka. I den socialdemokratiska riksdagsgruppen var det i alla fall inte det. Här kan vi absolut vara eniga; det är klart att detta är ett av problemen. Eftersom är börsnoterat får man fundera lite grann på hur man hanterar den typen av situation. Därför tycker jag ändå att det är en rimlig ordning att man först ser om köpet går igenom och därefter agerar för att hantera problemet, vilket är precis vad regeringen har gjort. Däremot tycker jag inte att det är uppenbart, trots att jag har läst betänkandet – tack så mycket för omtanken, ledamoten – att det vi ska göra nu är att ge regeringen ett uppdrag att förbereda en försäljning av . Det är positivt att har svängt under ärendets gång och gått från försäljning rakt upp och ned till utvärdering av effekterna av en försäljning. Men det skulle vara spännande att höra från ledamoten vilken av de två vägarna det är ni tänker er. Är det idén om en utgift för staten på 100, 150 eller kanske 200 miljarder, eller är det lösningen där man låter de aktieägare som finns i betala för kalaset? Där skulle jag gärna bara vilja höra en idé om hur ser på frågan. För oss socialdemokrater är säkerhetspolitiken det absolut viktigaste. Därför tycker jag att det är anmärkningsvärt att rösta igenom tillkännagivandet när Försvarsmakten uttalar sig som man gör. 12 (M) replik: Problemet med det socialdemokratiska resonemanget är att det inte hänger ihop. Man försöker driva två argumentationslinjer parallellt. Å ena sidan argumenterar man för att vi inte har någon kontroll över den här Bonnieraffären, då vi bara är en passiv ägare som inte har någon kontroll över ett börsnoterat bolag. Å andra sidan argumenterar man för att anledningen till att vi ska behålla nuvarande ordning är att vi ska ha kontroll över de säkerhetskänsliga system och den säkerhetskänsliga infrastruktur som finns i bolaget. Återköpsprogram av aktier i Man måste bestämma sig för en linje. Antingen har man kontroll över , och då är det regeringen som i utevaro av agerande har låtit den här ske. Man är kritisk mot den i medierna, men man har i ingen del försökt förhindra den i sin bolagsstyrning. Då har man kommit till korta i den delen. Eller så har man inte kontroll över bolaget, som man försöker göra gällande. Då har vi ett problem kopplat till den säkerhetspolitiska aspekten, det vill säga att staten inte utövar det inflytande man borde över den här infrastrukturen. Detta är så att säga pudelns kärna när det gäller det här problemet. Vi försöker lösa båda dessa aspekter genom att ge regeringen det här uppdraget. Men Socialdemokraterna levererar inga som helst svar på vad man i stället vill göra för att komma ur den här prekära situationen. 13 (C): känns det nästan som att förbandet kommer in efter att rockbandet har spelat. Jag kan inte heller låta bli att citera . Han får stå ut med att vara lite populär i kammaren . Även jag reagerade starkt när sa att Socialdemokraterna inte riskerar rikets säkerhet. Det är klart att jag känner att det är magstarkt. Visst, jag noterar att Socialdemokraterna oroar sig för att en försäljning av skulle kunna utgöra en risk för rikets säkerhet. Det är givetvis rimligt att beakta de här aspekterna. Vi är dock många som önskar att Socialdemokraterna hade varit lika intresserade av säkerhet innan man delade ut Transportstyrelsens databas till personer med militär bakgrund hos främmande makt. Det tål också att tänkas på. För att återgå till dagens ämne vill jag säga att ställer sig bakom propositionen, där regeringen får möjlighet att förändra statens ägande i inom ramen för det återköpsprogram av aktier som bolaget avser att genomföra. Jag delar åsikten hos styrelsen i att återköpsprogrammet är bra för den långsiktiga värdeutvecklingen för aktieägarna. Vi ställer oss även bakom utskottets tillkännagivande till regeringen om att den ska genomföra en översyn av möjligheterna för staten att avyttra sitt ägande i . Precis som utskottet vill understryka att en sådan översyn ska innefatta en noggrann analys av vilka åtgärder som kan och behöver vidtas när det gäller ägande och förvaltning av den samhällsviktiga infrastruktur som finns i bolaget – detta för att säkra en sund konkurrens som rikets säkerhet värnas. Regeringen ska alltså därefter återkomma till med en redogörelse för de slutsatser som kommit fram i översynen. Det säkerhetspolitiska läget i världen har förändrats . Vi har sett att utländska bolag starkt kopplade till vissa stater har försökt köpa strategisk infrastruktur i andra länder och även i , vilket självklart äventyrar vår totalförsvarsförmåga. Återköpsprogram av aktier i Som kollegor tidigare anfört här i talarstolen har försvarsutskottet lämnat ett yttrande i frågan om en eventuell försäljning av statens andel i . Man bekräftar hur viktigt det är att ta hänsyn till eventuella strategiska motiv som kan ligga bakom vissa utländska investeringar, till exempel i svensk infrastruktur. Man bedömer att en eventuell avyttring av statens andel i eller ett minskat innehav måste föregås av en grundlig risk- och konsekvensanalys. Man säger alltså inte nej till en försäljning, men man gör bedömningen att det finns en säkerhetsrisk och att detta behöver föregås av en djupare analys. fick det i sitt anförande mer att framstå som att man säger nej och att det redan är klart – det var min upplevelse. Självklart finns risken, men det är inte klart. Och det är inte Socialdemokraterna som gör den analysen – den ska en expertgrupp göra. anser, precis som utskottet, att det är viktigt att ett avyttrande av statens andel i ska ske först efter det att regeringen har genomfört den här noggranna analysen av vilka åtgärder som kan och behöver vidtas när det gäller ägande och förvaltning av den samhällsviktiga infrastruktur som finns i bolaget. Avslutningsvis vill jag säga att det är märkligt att Socialdemokraterna har ett så högt tonläge i frågan, när alla är överens om att den säkerhetspolitiska aspekten bör beaktas. När man påstår att de borgerliga partierna sätter ideologi före nationens säkerhet tycker jag att det är en aning överdrivet. Det är enligt min mening faktiskt nonsens och inte ett hederligt sätt att argumentera. 14 (S) replik: Det är inte alltid man får vara stjärna i kammaren. Jag får väl tacka för det. Det är klart att man kan diskutera tonläget. Min uppfattning är att tonläget kommer sig av att frågan är väldigt viktig. Jag vidhåller min inställning till hela den här diskussionen, men får naturligtvis vara beredd att ändra mig. Om man tittar på motioner från ledamöter i kammaren och den initiala debatten i utskottet var det en väldigt ideologisk diskussion om varför man ska sälja . När vi under frågans gång har diskuterat säkerhetsaspekterna har också de kommit mer på dagordningen. Det är bra. Jag är glad att flera borgerliga partier har svängt och talar om rikets säkerhet när de tidigare bara talat om en försäljning. Det är orsaken till det tonläge som ledamoten tycker är högt. När det gäller Försvarsmakten och deras analys uppfattar jag ändå att den är väldigt tydlig. Jag citerar igen: ”Ett eventuellt avyttrande av svenska statens ägarandel, helt eller delvis, kan däremot få allvarliga konsekvenser för verksamheter som är betydande för säkerhet … Den analys som gjordes 2008 påvisade omfattande risker med en försäljning av svenska statens ägarandel.” Jag tror också – men där får ledamoten rätta mig om jag har fel – att det var en av orsakerna till att den tidigare borgerliga regeringen ändrade uppfattning i frågan om skulle säljas. Slutligen kan jag inte låta bli att reflektera över frågorna kopplade till Transportstyrelsen. Visst var det ändå så att hela den processen startades med en ideologisk utförsäljning av offentliga tillgångar. 15 (C) replik: Återköpsprogram av aktier i har helt rätt i att frågan är väldigt viktig och inte minst den säkerhetspolitiska aspekten. Det är vi alla överens om. Men det som slår mig är inte att det är en ideologisk diskussion. Det har det varit under alla år. Det är inte så att det är någon direkt hemlighet att borgerliga partier är intresserade av att sälja vissa statliga bolag. Däremot tycker jag att det är märkligt att får det att låta som att detta med säkerhetspolitiska aspekter är någonting som Socialdemokraterna har haft i bakfickan när det gäller , för det stämmer inte. Jag har suttit i näringsutskottet i två mandatperioder. Jag har haft förmånen att debattera med tidigare näringsminister i frågorna om statliga företag. Inte en enda gång har han i denna talarstol tagit upp den säkerhetspolitiska aspekten av . Han har däremot fokuserat på den ideologiska delen. Den här frågan om säkerhetspolitisk aspekt, , kom upp i samma veva som Socialdemokraterna fick klart för sig att skulle stödja de borgerliga partierna. Då blev det fart under galoscherna, och då kom också detta argument fram. Det är väl bra att det kom fram och att vi sedan också fick ett yttrande från Försvarsmakten. Men kom inte och påstå att det är någonting som Socialdemokraterna har hävdat , för det är inte sant! 16 (S) replik: Tack, ledamoten ! Ledamoten har den fördelen att kunna göra en exposé över hur debatten har varit i näringsutskottet . Den möjligheten har inte jag. Jag kan bara försöka mig på att göra en exposé över vad som har hänt när den här diskussionen har förts i utskottet. Det har varit precis på det sätt som ledamoten understryker. Debatten från den samlade borgerligheten har haft sin utgångspunkt i ideologiska försäljningar. När vi sedan på flera olika sätt har lyft upp de säkerhetspolitiska aspekterna har den frågan kommit upp på dagordningen. Det är precis som ledamoten själv bekräftar. har inte diskussionen rört säkerhetspolitik. Det är rimligt att när vi gör saker som Försvarsmakten uttrycker är avgörande för vår säkerhetspolitik bör det finnas i det främsta rummet. Jag kan helt enkelt inte relatera till den debatt som har varit här under . Jag kan bara konstatera att eftersom den här frågan har säkerhetspolitiska aspekter är det viktigt att vi diskuterar dem. Vad jag inte förstår är varför vi inte tar utgångspunkt i de säkerhetspolitiska aspekterna och funderar på: Hur kan vi göra så säkert som möjligt? Hur kan vi se till att är motståndskraftigt mot främmande makt? I stället tar vi utgångspunkt i en ideologisk föreställning från de borgerliga partierna där man konstaterar att staten inte bör äga ett bolag som . Det är dumt, dyrt och farligt. 17 (C) replik: Jag skriver så pennan glöder. Jag har full respekt för att ledamoten inte har varit en del av de debatter som vi i näringsutskottet har haft i kammaren. Däremot vet jag att har varit en del av och sin riksdagsgrupp. Ni torde väl ändå där ha fört diskussioner om statliga bolag och eventuella säkerhetspolitiska aspekter när det gäller . Åtminstone borde ha informerat er riksdagsgrupp om det var så att han tyckte att det var väldigt aktuellt. Återköpsprogram av aktier i Ingen härinne har påstått något annat än att den säkerhetspolitiska aspekten ska gå före. Det är också därför som vi tar utgångspunkt i det och låter regeringen via experter analysera den säkerhetspolitiska situationen. Det är precis det som Försvarsmakten rekommenderar oss att göra. Skillnaden, , är att vi låter experter göra det, inte att vi låter Socialdemokraterna göra det via anföranden i kammaren. 18 (KD): I detta ärende behandlas ett återköpsprogram för om en möjlighet för regeringen att utöka statens ägande – tillfälligt – i . Det förslaget yrkar vi bifall till. vill vi tillsammans med , att regeringen bör utreda möjligheterna för staten att avyttra sitt ägande i . Företag som verkar på en konkurrensutsatt marknad bör drivas och ägas av privata aktörer så länge det inte finns särskilda samhällsintressen som måste värnas. Vi kristdemokrater har varit för en försäljning av . Men det förutsätter att staten analyserar konsekvenserna av att avsluta det statliga ägandet ur fler perspektiv. I och med att vissa bolag kontrollerar viktig infrastruktur som kan användas emot intressen är ett säkerhetspolitiskt perspektiv viktigt i analysen. är ett sådant bolag. En försäljning av statens ägande i bör därför ske efter en genomgripande analys som beaktar bland annat statens behov av kommunikationsinfrastruktur och andra säkerhetsaspekter. Här behöver staten säkerställa att känslig infrastruktur samlas och att staten har ett stabilt ägande i den för känsliga infrastrukturen. har staten 37,3 procents ägande i och ingen representation i styrelsen. Det innebär att staten till stor del är passiv ägare utan något operativt inflytande över verksamheten. Staten kan som bäst lägga fram förslag på bolagstämmor och hoppas att få ett genomslag för sin vilja. Det innebär också att staten, trots sitt ägande, inte har någon större kontroll över den känsliga infrastrukturen. Ur det perspektivet är det märkligt att regeringspartierna prompt säger nej till att utreda denna del. Är det verkligen optimalt ur ett säkerhetsperspektiv att sådan infrastruktur behålls i den struktur som den befinner sig i? Det här är ytterligare aspekter på varför vi kristdemokrater anser att ägandet och strukturen behöver ses över och för att – om det går – samla känslig och säkerhetsklassad infrastruktur i bolag och avyttra resterande ägande. Summan av detta är alltså att vi kristdemokrater vill avyttra de delar i bolaget som har ett ökat statligt inflytande på mediemarknaden om slutför förvärvet av och därmed även TV4. Därför uppmanar vi regeringen att se över möjligheterna att avyttra statens ägande i . Men innan detta görs ska det säkerställas att viktig, känslig och säkerhetsklassad infrastruktur behålls i statens ägo. Återköpsprogram av aktier i 19 (L): ska vi bland annat debattera varför det är dags att avsluta skilsmässan mellan staten och . Motståndarna i denna fråga, Socialdemokraterna, och , vill påstå att vårt ställningstagande är ideologiskt. De vill påstå att vi inte tar ansvar för rikets säkerhet, och de vill påstå att det är en dålig affär att avyttra . Jag tänker slå hål på deras myter. I en väl fungerande marknadsekonomi stiftar staten lagar, fattar beslut om skatter och sysslar med myndighetsutövning. Om staten på samma gång konkurrerar med privata företag på marknaden blandas rollerna samman. Vi kan konstatera att verkar på en kommersiell konkurrensutsatt marknad, och de har inte heller något särskilt beslutat samhällsuppdrag. Dessutom kan jag, med utgångspunkt i Telias planerade förvärv av mediebolaget , som bland annat äger TV4, konstatera att detta medför konsekvenser för staten på andra områden. Även Socialdemokraterna, och bör oroa sig för denna utveckling. Är detta då ett ideologiskt beslut? Svaret på den frågan är nej. Det handlar om ett sunt och ansvarsfullt beslut. Vi har hört motståndarna antyda att vi inte tar ansvar för svensk säkerhetspolitik. När Socialdemokraterna, och nu använder detta kort borde det faktum att staten endast äger av aktierna – vi är alltså minoritetsägare – vara den största orosfaktorn. Vem äger resten? vet varken vi, Försvarsmakten eller, för den delen, vad eller vilka eventuella tillgångar som finns av strategiskt värde. Kunskapen finns, men vi har inte fått något svar på frågan. I vilket fall som helst borde denna fråga ha varit mer aktuell , när börsnoterades och staten sålde av merparten av sina aktier. Skulle då dagens beslut om att avyttra statens ägande i äventyra säkerhet, som Socialdemokraterna, och påstår? Det är snarare genom regelverk och lagstiftning som nationella säkerhetsintressen tillvaratas, och inte genom ägande. Det säger till och med Telias ledning i en debattartikel i . Jag är beredd att hålla med. Jag vill också referera till ledamoten när det gäller rapporten från Försvarsmakten . Det stämmer att de lyfter upp de säkerhetspolitiska aspekterna, men de säger också i sin bedömning att en försäljning är möjlig givet vissa åtgärder. Låt mig hur som helst vara mycket tydlig. Före ett avslut på skilsmässan mellan staten och ska det göras en grundlig konsekvensanalys som beaktar även säkerhetspolitiska aspekter och som säkerställer att en försäljning inte får negativa säkerhetspolitiska konsekvenser. Vi är alltså alla helt överens. Vi tar ansvar. Varje försäljning eller upplåtelse av samhällskritisk infrastruktur ska föregås av noggranna konsekvensanalyser. I medierna har vi hört näringsminister säga – och vi har även hört ledamoten säga det här i kammaren – att försäljningen skulle innebära en förlustaffär för staten på omkring 3 miljarder i form av utebliven utdelning. Vad näringsministern förmodligen glömmer bort är att en försäljning av innehavet är värt omkring 70 miljarder. Återköpsprogram av aktier i Med lite lätt matematik kan jag konstatera att om marknaden för det första skulle hålla i sig och avkastningstakten för det andra skulle fortsätta innebär värdet av statens innehav, det vill säga 70 miljarder, vad avkastningen kommer att ge de kommande 23 åren. Detta gäller alltså om marknaden håller i sig och om avkastningstakten fortsätter. Låt mig därför påminna Socialdemokraterna och alla andra motståndare om att pengar är bättre än pengar . Det är en mycket enkel grundregel. Dessutom ska inte staten vara en gambler med skattebetalarnas pengar. Det är ett oansvarigt beteende. Är dagens beslut ideologiskt? Nej, det är ett ansvarsfullt beslut. Tar vi ansvar för svensk säkerhetspolitik? Ja, det gör vi i allra högsta grad. Är det en dålig affär? Nej, tvärtom. Jag säger det igen: Pengar är bättre än pengar . Dessutom ska en avyttring genomföras då den utifrån en samlad bedömning kan antas ge det mest affärsmässiga utfallet. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag om tillkännagivande och till propositionen om återköpsprogrammet. Jag yrkar även avslag på samtliga reservationer. Det är dags att vi nu avslutar den utdragna skilsmässan mellan staten och . 20 (V) replik: Herr talman och ! Jag är rädd för att du kanske måste stå till svars för hela din grupp, men eftersom du var sist måste jag ställa de här frågorna. Ledamoten säger att det inte är en ideologisk fråga att man vill sälja all statlig inblandning i . Jag skulle vilja fråga ledamoten : Vad skulle du vilja se att de här 70 miljarderna som trillar in i statskassan användes till? Det som hände under er regeringstid var att ni sålde statlig egendom för 60 miljarder, och de var avsedda att användas till att betala av på statsskulden. Men det som hände i fortsättningen var att det blev en lågkonjunktur, och ni fortsatte att dela ut pengarna till de mest välbärgade svenskarna genom skattesänkningar. När ni slutade ert regeringsuppdrag var det ungefär 60 miljarder i skulder. Du talar om dessa 70 miljarder och säger att det är bättre med pengar än . Vad är din bild av vad pengarna ska användas till? Det var det första. Jag har en fråga till. På vilket sätt ser ledamoten att det statliga ägandet av skulle hämma utvecklingen i den digitala framtid som vi har? Ni i de borgerliga partierna brukar säga i era motioner att avkastningen ska spegla riskerna och det kapital som finns inbundet. Jag hävdar att staten får detta från . Du säger att det inte är förbundet med ideologiska skäl att ni vill avyttra. Men på vilket sätt hämmar det utvecklingen att staten är en del av ägarna och att vi får en avkastning som gott och väl fyller det som man brukar säga ska täckas för risktagande och kapital som är inbundet? 21 (L) replik: Återköpsprogram av aktier i Tack, , för frågorna! Vi har helt skilda åsikter om vad staten ska äga och inte äga. Jag tror att vi båda två kan vara helt överens om att inte har något särskilt samhällsuppdrag. De verkar på en kommersiellt utsatt marknad. Staten är dessutom minoritetsägare i . Vi har ingen makt över vad de gör och inte gör. Vi har inte heller någon makt över vad som händer på börsen.