prot · H70938 · 2019-11-26 00:00:00 — Industriklivet kan bidra till stora utsläppsminskningar; minst en tiondel av utsläpp kan kapas bort enbart genom att stålindustrin genomför ett teknikskifte där kol ersätts med vätgas. Största delen av industrin ingår i utsläppshandelssystemet, som är EU:s främsta klimatstyrmedel. Utsläppshandelssystemet har förstärkts genom det förslag som jag tog initiativ till under EU-förhandlingarna och som kom att kallas the Swedish proposal. Tack vare detta initiativ väntas utsläppsrätter motsvarande koldioxid tas bort . Den resterande tredjedelen av utsläppen kommer från övriga sektorer, som jordbruk, bostäder och lokaler. Även inom de här områdena har vi tagit flera initiativ och ökat stödet till produktion av förnybar energi, som biogas och solel. Insatser ska genomföras för att stödja en utveckling mot ett fossiloberoende jordbruk. nämner att vill elektrifiera och ser därmed elektrifiering som den främsta lösningen för att vi ska nå våra mål. För att nå nettonollutsläpp är elektrifiering en viktig åtgärd. Det behövs dock ett helhetstänk i klimatpolitiken för att lyckas. klimatpolitik anses nu av internationella miljöorganisationer vara den mest ambitiösa i världen. beräknar att de åtgärder som regeringen presenterade under förra mandatperioden medför betydande utsläppsminskningar, men de pekar också på att effekten av styrmedel på den faktiska utsläppsutvecklingen ofta är fördröjd. Detta är viktigt att komma ihåg eftersom flera av regeringens reformer trädde i kraft så sent som . Både och konstaterar dock att det vi gjort inte räcker. Mer behöver göras för att vi ska nå våra mål och begränsa jordens temperaturökning. beskrivs ett antal viktiga förslag. I budgetpropositionen har regeringen föreslagit flera åtgärder och styrmedel som har stor potential att minska utsläppen. I den kommande klimatpolitiska handlingsplanen avser regeringen att presentera inriktningen för regeringens klimatpolitik med målet att nå klimatmål om att nettoutsläppen ska vara noll . Regeringen ser positivt på att engagerar sig i klimatfrågan och hoppas att vi nu kan räkna med stöd för den klimatpolitiska handlingsplanen, som vi kommer att presentera . 10 (M): Jag har frågat miljö- och klimatminister vilka åtgärder och regeringen avser att vidta för att få till minskade utsläpp. För att ge en bakgrund tänkte jag först kort gå igenom hur statistiken för de svenska utsläppen faktiskt ser ut. Jag börjar lite längre bak i tiden. Men den långsiktiga utsläppsminskningen, den stora utsläppsminskningen, skedde framför allt . , alltså den tid då Socialdemokraterna och har suttit i regeringen, har utsläppen från industrin ökat med . minskade utsläppen med . Det är inte en särskilt stor minskning. Man kan jämföra det med när satt i regering. Då minskade utsläppen med . Enligt preliminära siffror för kvartal två detta år verkar det som att utsläppen har ökat jämfört med föregående år. Det blir en himla massa siffror, men sammanfattningsvis kan man säga att utsläppsminskningarna som har suttit i regering inte har varit särskilt stora. Tvärtom har utsläppsminskningarna planat ut, och ser vi i stället utsläppsökningar. vet vi att det för att vi ska klara våra klimatmål krävs en utsläppsminskning på i genomsnitt mellan . ser vi i stället att vi ökar våra utsläpp. Jag menar att klimatfacit i regering är knappa utsläppsminskningar och till och med utsläppsökningar. Eftersom i stort sett grundades i syfte att generera ett gott klimat och så vidare och det i stort sett hänger samman med partiets existensberättigande utgår jag från att miljö- och klimatminister inte är nöjd med detta resultat. Det är inte bara i som utsläppen ökar. De ökar också i världen. I genomsnitt har det skett en ökning . Man ska tillägga att står för ungefär av världens utsläpp. När IPCC räknar på hur vi kan nå våra klimatmål säger de i samtliga sina scenarier att vi behöver skala upp kärnkraften. Med kärnkraften kan vi på ett enkelt sätt ersätta den energiproduktion som dominerar i omvärlden och som genererar otroliga utsläppsökningar. Kärnkraften kan ersätta den energiproduktionen, och vi kan då på ett enkelt sätt och dessutom på nå våra klimatmål. Forskningen visar att just kärnkraften är det energislag som är skalbart och som också kan exporteras. I gör vi alltså tvärtom. Vi lägger ned kärnkraft. Vi lade ned . ska läggas ned. Klimatministern nämner några saker som görs. Det är väl till viss del bra – håller inte med om allt. Men det räcker uppenbarligen inte. Därför måste jag fråga: Vilka nya åtgärder anser miljö- och klimatministern behöver vidtas för att vi ska nå målet till 2045? 11 (V): Jag vill börja med att tacka för interpellationen. Den är oerhört viktig. Precis som säger behöver vi minska våra utsläpp med . Däremot håller jag inte riktigt med om historiebeskrivningen, eftersom vi vet att den borgerliga regeringens flaggskepp i klimatpolitiken var just uppköp av billiga, osäkra utsläppskrediter, som vi pratade om . Jag har två konkreta frågor till miljö- och klimatministern. Den ena gäller förnybara drivmedel. Vi vet att den svenska kollektivtrafiken i väldigt stor utsträckning består av fordon som drivs med biogas, biodiesel eller etanol. Det här är drivmedel som har en skattebefrielse. vill EU ta bort denna skattebefrielse. Om det skulle ske blir de här drivmedlen dyrare vid pump och skulle dö sotdöden. Om vi tvingas beskatta dem som andra, fossila, drivmedel kommer det inte längre att finnas någon biogas, etanol eller biodiesel kvar i . Det är märkligt att vi inte ska kunna främja förnybara drivmedel som minskar våra utsläpp på det här sättet. Min första fråga till ministern är därför: På vilket sätt driver regeringen att vi ska kunna fortsätta att ha kvar skattebefrielsen för våra förnybara drivmedel? Ministern tog upp många saker, varav vikten av hållbara transporter var en. En tredjedel av våra utsläpp kommer från transportbranschen. Då är det så sorgligt att se karavaner av lastbilar som kör från södra till norra eller från norr till söder på vilken motorväg som helst i . Vi vet ju att parallellt med dessa motorvägar går det oftast järnväg. Man skulle kunna transportera så otroligt mycket mer gods på järnväg än på väg jämfört med vad som görs . Då har vi ett väldigt stort problem, och det är att för varje kilometer som man transporterar gods på järnväg betalar man banavgift. Gör lastbilarna det? Nej, det gör de inte. Jag råkar veta att det finns ett färdigt förslag i regeringens byrålåda om en kilometerskatt som går ut på att långtradartransporterna ska få betala en liten del för de utsläpp och det vägslitage som uppstår när man transporterar gods på våra vägar. Det här förslaget om kilometerskatt eller vägslitageavgift har aldrig lagts fram av regeringen, vilket är förbryllande. Varför ska tågen behöva betala en kilometerskatt och inte lastbilarna? Det borde rimligen vara tvärtom. Min andra fråga till miljö- och klimatministern är därför helt enkelt när regeringen tänker lägga fram förslaget om en kilometerskatt för lastbilstransporter. 12 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för interpellationen och tack, , för frågorna! Jag är väldigt frustrerad över att utsläppen inte minskar i den takt som vi skulle behöva se enligt en linjär kurva och utifrån vad forskarna säger. Det finns två förklaringar till att de inte gör det trots med i regering. Det ena är att demokrati tar tid. Många av de stora reformer som vi har drivit igenom, till exempel klimatlagen, som verkligen ger näringslivet ramarna för allt svenskt klimatarbete, liksom flygskatten, trädde i kraft först . Vi har även bonus–malus och bränslebytet. När räknar på vad som verkligen kommer att minska utsläppen handlar det om dessa reformer, och det kommer att ske med fördröjning. Den andra förklaringen är förstås att vi har haft en exceptionell högkonjunktur . Precis som säger innebär det ökade utsläpp inom industrin och de tunga transporterna. En av åtgärderna vi genomför är Industriklivet, som ger en långsiktighet för industrin att ställa om. Jag kan tyvärr konstatera att vill göra om hela den här konstruktionen, som välkomnas av den tunga industrin, till ett avdrag. Industrin säger dock klart och tydligt att det skulle vara totalt ineffektivt och skulle bromsa upp teknikutvecklingen och de nödvändiga språng som behövs inom industrin. När det handlar om de tunga transporterna, som är inne på, har vi en historiskt stor satsning på järnvägen, men vi har också problemet att många fortfarande väljer att använda långtradare och vägtransporter i stället för järnväg. Vi är överens i januariavtalet om att vi ska ta fram en miljöstyrande avgift för tunga transporter. Det kommer att komma. Men vi gör också väldigt mycket mer för smarta logistiklösningar och inför en ekobonus för sjöfarten för att på så sätt få bort så mycket som möjligt från vägarna. Vi är också överens om en bonus för ellastbilar och att vi ska bygga delvis elektrifierade vägar där de tunga transporterna kan gå. Vi behöver effektivisera väldigt mycket för att få bort så mycket som möjligt från vägarna. Jag tror också att vi kan göra väldigt mycket med offentlig upphandling. nämner hur utsläppen minskade . Den främsta anledningen till det, , var koldioxidskatten som infördes – den högsta i världen. Jag kan konstatera att i sin skuggbudget vill sänka koldioxidskatten med . Det kommer inte att leda till utsläppsminskningar. Den del av den utsläppsminskningen som skedde till 2014 handlar också om att vi hade en lågkonjunktur som peakade 2009, och det är klart att det medförde minskade utsläpp. Fjärrvärmesektorn i bostadsuppvärmningen är också en stor förklaring till utsläppsminskningarna, liksom energieffektivisering i industrin. Det här går ganska lätt att ta reda på. Ska vi minska de stora utsläpp som vi nu har från biltrafik, från lastbilstrafik och från masugnarna som tillverkar stål behövs nya åtgärder. Några nya åtgärder ser jag dock inte från , mer än att ni pratar om kärnkraft. Då vill jag verkligen uppmana : Titta på vårt grannland ! och tar nu miljardförluster på 25 miljarder i stället för att fortsätta att bygga ut kärnkraften, därför att den inte är konkurrenskraftig i förhållande till förnybar vindkraft. 13 (M): Tack, , för svaret! Det låter nästan som om miljö- och klimatministern är nöjd när hon säger att i regering visst har påverkat i bättre riktning. kan vi konstatera att utsläppen faktiskt har ökat. De ökade , och de ser ut att öka både för kvartal 1 och kvartal 2019 jämfört med föregående år. Jag tycker inte att det är ett klimatfacit att vara nöjd med. Ministern nämnde nya åtgärder och att hon inte ser några sådana hos . Hon tog också upp Industriklivet. Ja, industrin i behöver långsiktiga villkor. Det förslag som har presenterat handlar dels om att fullfölja regeringens förslag om Industriklivet, dels om att komplettera med ett klimatavdrag som innebär en reduktion av bolagsskatten som korrelerar med de utsläppsminskningar som företaget har genomfört genom investeringar i teknik. Jag tror att det kan ge enorma synergieffekter, vilket gör att vi får en ännu snabbare omställning i industrin. Det är ett sådant förslag om hur industrins omställning skulle kunna gå snabbare som har men inte regeringen. Ministern nämnde också att demokrati tar tid och att det är viktigt att få med sig alla. Precis det skulle jag vilja ta fasta på när det kommer till koldioxidskatten och bensinpriser: Om vi ska få med hela samhället på den här viktiga omställningen behövs också en bred förankring i hela landet. Då blir det fel när vi säger att bensinpriset ska vara oproportionerligt högt för dem som inte har något alternativ till att ta bilen till skolan, jobbet, träningen eller vad det nu må vara. Vi måste se till att det finns en bred förankring av den omställning vi står inför. Det är en otrolig omställning som vi nästan aldrig sett tidigare i historien. Vi ska nämligen gå från ett fossilt samhälle till ett elektrifierat samhälle. Det är här det blir fel när säger att det enda tjatar om är kärnkraften. Ja, vi tjatar och tjatar på grund av att kärnkraften behövs. Vi ser att den behövs i omvärlden, och vi ser att den behövs i . Till 2045 talas det om ett ökat energibehov som uppgår till 1,5 . Var ska man få den elen ifrån? Om vi ska kunna täcka upp även de kalla dagarna, om inte våra kaffemaskiner ska stå stilla , om vi inte ska behöva duscha kallt eller vad det nu må vara och vi inte ska behöva importera polsk eller till och med rysk fossil el, då behöver vi våra kärnkraftverk. Vi vet att nedläggningen av kärnkraftverken förmodligen kommer att leda till i utsläppsökningar i EU – ! pratar om att Preems ökning på ungefär är fruktansvärd, och man plockar in prövningen av detta hos regeringen i stället för att ha den hos domstolarna. Man upprörs otroligt mycket över i utsläppsökning. ser vi alltså att nedläggningen av kan leda till i utsläppsökning. Det blir oproportionerligt i reaktionerna och vad man tänker sig är det viktigaste. Jag tror och misstänker att det kan vara så att regeringens politik och klimatpolitik döljs av ideologiska skygglappar. Det tycker jag är tråkigt, för i praktiken leder det till globala utsläppsökningar. Jag vill fråga miljö- och klimatminister : Är det försvarbart att tycka att det är bra klimatpolitik att lägga ned , vilket leder till utsläppsökningar? 14 (V): Jag skulle bara vilja säga några ord till . Hon frågar om vi ska importera el från kolproducerande . Men är det ju vi som exporterar el till , och . Vi har det största elöverskottet någonsin, , så jag tror inte att det är det som är det stora problemet. Även vi i vill så långt som möjligt se en elektrifiering av exempelvis fordonsflottan, men det kan vi klara med förnybar energi som ju är långt mycket billigare och säkrare än kärnkraft. Annars håller jag med om att det finns en nöjdhet hos miljö- och klimatministern som är lite problematisk. Man kan inte vara nöjd när de svenska utsläppen ökar. Man måste säga att vi måste göra otroligt mycket mer. Frågan måste vara överst på dagordningen på vartenda politiskt möte som regeringen deltar i, anser jag. Jag har en konkret fråga om de förnybara drivmedlen här i . Vi kan inte tappa den striden i , för då kommer biogasen, etanolen och biodieseln att försvinna. Det vore förödande, för då kommer våra utsläpp att öka. Dessutom kommer vi att rulla över stora kostnader på våra kollektivtrafikhuvudmän runt om i våra kommuner och regioner. Vad gör regeringen för att värna de skattenedsättningar som vi har i för förnybara drivmedel? 15 Miljö- och klimatminister (MP): Jag kan försäkra samtliga här att jag absolut inte känner vare sig lugn eller någon som helst nöjdhet. Jag skulle önska att hade väldigt mycket starkare stöd så att vi kunde gå fram snabbare med de reformer som vi ser är absolut nödvändiga. Däremot hör jag att upprepar att står för bara av alla globala utsläpp. Bakom den meningen som upprepas hör jag att egentligen tycker att det inte spelar någon roll vad gör. Det är bara en droppe i havet. Jag skulle vilja säga till dig, , att det finns så många länder i världen som också står för bara . Det är som att vi skulle stå vid en brasa och tycka att vår lilla hink ska vi inte kasta, för det finns andra som har en mycket större hink. Men ser vi oss omkring ser vi att det står ungefär tusen länder med var sin liten hink som de inte bryr sig om att kasta på brasan. Vi ska ta vårt ledarskap och vårt ansvar. I fråga om kärnkraften tycker jag att kommer med ren skräckpropaganda och helt enkelt felaktiga påståenden. Det är ju så här: läggs inte ned på grund av någon sorts slumpartad politik som vi har beslutat om utan på grund av säkerhetskrav som aviserade efter – att vi måste ha oberoende härdkylning på våra reaktorer . har räknat på vad det skulle kosta att införa oberoende härdkylning så att vi inte drabbas av en härdsmälta, till exempel om en terrorattack riktas mot ett av våra kärnkraftverk. Då ska vi ha oberoende härdkylning så att vi inte får en härdsmälta och förstör land och vatten för generationer framåt. har kommit fram till att vi inte har råd med detta, och på grundval av det lägger man ned . Det är det ena faktumet. Det andra faktumet är att utbyggnaden av vindkraft i , som skett till följd av energiöverenskommelsen, uppgår till . På bara har den byggts ut i – dessutom i norra , i . Det har skapat tusentals arbetstillfällen och gör att vi kommer att exportera mer el – inte mindre el än , när vi redan har historiskt stora överskott, utan mer el. Vi exporterar bland annat till , där de aldrig blir klara med sitt kärnkraftverk som de byggt på nu och som blir dyrare än det var planerat från början. säger att det är enkelt och tillgängligt och skalbart. Det är inte sant. och har dragit sig ur stora kärnkraftsplaner i trots att den brittiska regeringen har garanterat ett lägstapris till konsumenterna på den nya kärnkraften. Men vad blev det på elräkningen för britterna? Jo, dubbelt så dyrt som ny vindkraft. Ska vi prata ideologiska skygglappar är det en marknadsekonomisk härdsmälta som propagerar för. Vi ska alltså subventionera ny kärnkraft när marknaden bygger ny vindkraft billigt och säkert och utan säkerhetsproblem med hur vi ska ta hand om avfallet i 100 . Det är fortfarande faktum i fallet kärnkraft, ny eller gammal. Här handlar det om att vi ska ta ansvar för en hållbar framtid. Det gör vi, och jag gratulerar till att vi fortfarande har energiöverenskommelsen som gör att stora investerare fortsätter investera i ny vindkraft och förnybar energi i . Det gör de tack vare den politiska stabiliteten, som jag hoppas att inte ger upp. 16 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag påminner om att alla talar via talmannen här i kammaren. 17 (M): Miljö- och klimatminister använde ordet skräckpropaganda. Då kan jag inte avhålla mig från att nämna att en av regeringens representanter i , en riksdagsledamot, önskade företag i konkurs. Där kanske man kan tala om marknadsekonomisk härdsmälta. Det begreppet kanske lämpar sig för den typen av uttryck när de kommer från partier som sitter i regeringen. Jag tror inte att man kan tala om marknadsekonomisk härdsmälta när det inte finns någon fri marknad på energiområdet i . Ministern nämnde också att vi i har en hink och att många andra länder också har det. Absolut, vi ska kasta på vattnet från den hinken allt vi kan från vårt håll. Men det finns ju för sjuttsingen andra länder som har nästan ett att hälla på brasan. Då måste väl ändå en viktig del, en rationell del, även av svensk klimatpolitik vara att se till att de stora länderna med som enkelt kan släcka brasan gör vad de kan och inte koncentrera oss på de länder som står med var sin hink. elekvation går inte ihop. Vi pratar om 1,5 i ökat elbehov till 2045. Vissa talar om en 60-procentig ökning av elbehovet till 2045. Var ska vi få vår energi ifrån? Energin måste ju fortsätta vara fossilfri. Det kommer inte att kunna lösas genom att vi skalar upp vindkraften eller solkraften. Senast jag såg solen var . Vi har väldigt ont om soltimmar i , och det blåser inte . Vi måste värna den fossilfria energiproduktionen. Vad vill miljö- och klimatminister göra för det? 18 Miljö- och klimatminister (MP): Jag måste börja med att svara att jag tar upp det med kommissionen. Jag har skrivit brev och tar ständigt upp detta med skattenedsättningen på förnybara drivmedel. Med den nya från von der Leyen förväntar jag mig att kommer att se till att vi kan snabba på en klimatomställning och inte bromsa upp den med stelbenthet och byråkrati. försöker ge sken av att vi kommer att behöva duscha kallt, inte kunna koka kaffe och jag vet inte vad. Den som i stället läser om vägen mot ett till förnybart elsystem till 2040 ser att det är fullt möjligt. Vi pratar om ett scenario med mellan 60 och som behövs i förnybar energi på grund av föråldrad teknik som tas ut. Jag säger bara: har vi på bara fått i tillägg till vårt energisystem tack vare energiöverenskommelsen. ser en möjlighet till solel i . Med en tydlig politik gör vi alla de företag som satsar på forskning och utveckling av lagring av energi en enorm tjänst. Vi har i export av el. Vi kommer att behöva mer el, men jag vill också påminna om att ligger elförbrukningen i i stort sett still. Med ny teknologi, energieffektivisering och så vidare ser vi framtiden an, och då kommer vi också att klara detta. Vad gäller länder som har tror jag att de små länder som är smarta och framåt och som visar ledarskap kan få de stora vattenfallsländerna att följa efter. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2019/20:85 om Asiatiska infrastrukturinvesteringsbanken 19 Finansminister (S): har frågat ministern för internationellt utvecklingssamarbete om statsrådet anser att AIIB:s utlåning håller en tillräckligt hög kvalitet för att motivera svenskt medlemskap i banken, om statsrådet ser någon risk med att genom medlemskapet bidrar till att främja bredare utrikespolitiska ambitioner och om statsrådet ser några problem med att investera i en utvecklingsbank som tillåter finansiering av nya kolkraftverk. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Som medlem i AIIB verkar för att bankens utlåning ska hålla hög kvalitet. kan genom sitt medlemskap påverka de strategier och policyer och sociala och miljömässiga standarder som banken antar och vilka projekt den finansierar. Bankens standarder motsvarar dem som finns i andra internationella finansiella institutioner. En stor andel av AIIB:s projekt görs tillsammans med andra institutioner, till exempel och Asiatiska , vilket bekräftar att projekten håller en motsvarande kvalitet. Banken utesluter inte projekt som är kopplade till nationella eller regionala initiativ. Behovet av investering i infrastruktur i är stort, och det är naturligt att det finns flera aktörer och initiativ som kan bidra till att stötta detta. AIIB:s syfte är att främja hållbar ekonomisk utveckling, skapa välstånd och förbättra anslutningar för infrastruktur i . Att som medlem i banken stöder detta syfte innebär inte svenskt stöd för kinesiska utrikespolitiska ambitioner. Multilaterala utvecklingsbanker som AIIB har en mycket viktig roll att spela i den globala omställningen från fossila till förnybara och hållbara energislag. Regeringen verkar för att banken ska vara ambitiös inom klimatområdet och finansiera projekt inom förnybar energi och energieffektivisering. AIIB har aldrig finansierat något kolkraftverk. Att det finns en sådan formell möjlighet i bankens energistrategi beror på att det inte fanns tillräckligt med stöd bland bankens medlemsländer för att utesluta den möjligheten. Banken profilerar sig som ”grön”, och det finns inga indikationer på någon vilja att investera i kolkraft. Tvärtom ska AIIB enligt sin energistrategi stödja låntagarnas övergång till en användning av energikällor med låga koldioxidutsläpp och hjälpa dem att uppnå sina långsiktiga klimatmål enligt . Banken har godkänt finansiering av flera projekt inom förnybar energi, som vattenkraft och solenergi, och jobbar även med innovativa lösningar för klimatfinansiering. 20 (SD): kommer under en överskådlig framtid att vara västvärldens svåraste utrikespolitiska utmaning, vilket naturligtvis är skälet till att regeringen rätt har kommit med en Kinastrategi. Kinastrategin missar dock en av elefanterna i rummet. huvudsakliga instrument för internationellt inflytande är det som kallas Belt and Road Initiative, vilket mycket väl kan vara världens största infrastrukturplan med en påstådd samlad prislapp på . Planen ska sammanlänka , , och genom massiva infrastrukturprojekt och råvaruutvinning. Syftet är att främja tillväxt och handel; det är i alla fall det uttalade syftet. efter att lanserades 2013 lanserades dess huvudsakliga verktyg, Asiatiska infrastrukturinvesteringsbanken. Inledningsvis hävdade att AIIB hade samma syfte som andra utvecklingsbanker. Men denna fasad har bit för bit raserats. President beskriver själv AIIB och som två motorer på ett flygplan.