prot · H70953 · 2019-12-17 00:00:00 — sa att vi tycker att det är oerhört viktigt att vi nu fastställer detta med 2050. Det var ett på gång i , och vi menade att det är viktigt att EU visar att vi menar allvar. Det vore ett mycket stort misstag om vi lämnade mötet utan att ha kommit överens. Det skulle vara en mycket olycklig signal till omvärlden. sa också att det är viktigt att vi hjälps åt. Jag pekade dels på möjligheterna – jag brukar också föredra dem här – med den nya tekniken, jobben och allt detta. Det är i stort sett en möjlighet. Men jag inser också att det är några som har längre väg att gå. Då får vi hjälpas åt med det för att alla ska känna sig bekväma. Målet som sådant har alla ställt sig bakom. säger att man inte kan implementera det och inte kan förbinda sig att implementera det ännu, men förhoppningsvis återkommer man. Detta fick vi på plats, och det var viktigt. Enligt fördraget är det upp till varje enskild medlemsstat att själv bestämma om sin energimix. Mitt inlägg på det området var att vi nu hade en skrivning som säger precis det som fördraget säger. Ingen medlemsstat kan driva att någon annan ska göra något på det här området, utan det är upp till varje medlemsstat. blev det ett tillägg till slut, och det gör inte mig något att ”some member states” indikerar att de vill använda kärnkraft i sin mix. Det är helt okej, men det är upp till var och en, och det påpekades av så gott som alla andra. 20 (KD): Tack för svaret, statsministern! Att det är upp till varje land vet jag också. Min fråga handlade mer om huruvida statsministern lyfte behovet av att ha kärnkraften med i energimixen för väldigt många länder. säger statsministern att han, nästan lite under galgen, accepterade skrivningen, men uppenbarligen följer han inte instruktioner att lyfta detta som en viktig del för att EU ska klara utmaningen. En sista fråga gällde det som vi tog upp inför statsministerns resa till , nämligen den sociala pelaren. Då ställde jag en fråga om detta med minimilöner. Det kommer ju nu vad jag förstår ett direktiv på det här området. Nämnde statsministern något om detta inför den framtidskonferens som är på gång och som ni diskuterade och ? 21 Statsminister (S): Vad gäller energin har jag sagt precis var vi står och vad som slås fast i fördraget. Ingen medlemsstat kan säga till någon annan vilka energislag som den staten ska använda, utan det är upp till var och en att bestämma. Vi gör detta. Vi har en överenskommelse som ger den möjligheten. Det är alltså fritt fram att investera i kärnkraft och att använda kärnkraft, och så får det vara i andra länder också. Det är deras beslut, helt enkelt. har svårt att påverka andra medlemsstater i det avseendet. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 12– Den sociala pelaren diskuterades inte. Vi antog slutsatser som gäller den framtida konferensen, och jag kommer att återkomma mer konkret till vad den kommer att ta upp. Vi hör så här långt väldigt tydliga signaler både från kommissionens ordförande och från ansvarig kommissionär att man inte vill genomföra något som förstör vårt förhandlingssystem och lönebildningssystem. Jag utgår från att det blir så. 22 (L): Tack, statsministern, för ditt inledningsanförande, där jag noterade att du tog upp och att det hade varit föremål för återrapportering, det vill säga det fyrpartssamtal som ägde rum i mellan , , och . Jag tycker att det är bra att statsministern tar upp detta. Jag skulle vilja ställa en följdfråga. Det har ju varit lite vanskligt vart EU är på väg i relationen till . Vi vet alla att president största dröm är ett splittrat EU. fortsätter sina aggressioner i östra . är fortfarande ockuperat och så vidare. Jag noterar att de ekonomiska sanktionerna ligger fast. Det är också glädjande. Men det finns ju orosmoln. har lyft frågan om att rivstarta bilaterala förbindelser och att på skapa bättre förhållanden mellan och och även, som jag uppfattar det, mellan och . Min fråga är om statsministern skulle kunna utveckla resonemanget och berätta lite mer i detalj om återrapporteringen. 23 Statsminister (S): Tack, , för frågan! Det är en viktig fråga. Det var ingen lång diskussion om sanktionerna. Där finns en enighet, och så har det varit . Vid varje halvår tas ju beslut om sanktioner. trodde vi inför ett rådsmöte att det skulle komma att bli lite svårt och att vissa länder skulle vilja ta bort sanktionerna, men finns det inga länder som vill det. Jag besökte själv . Där underströk man verkligen betydelsen av att EU finns där och de kontakter och det samarbete som vi har och inte minst det utvecklingsstöd som vi ger, både bilateralt från och från EU. Det är oerhört betydelsefullt. President försöker verkligen aktivt att på riktigt få igång förhandlingar. Fångutväxling har skett, och det man trodde skulle kunna komma ut av detta är ytterligare fångutväxling och att man flyttar på linjerna, alltså ett trupptillbakadragande. Det är trögt, men det är viktigt att vi fortsätter att stödja och är tydliga mot om att detta är övertramp och bryter mot den europeiska säkerhetsordningen. Som litet land är den europeiska säkerhetsordningen helt avgörande för oss. Det är inte okej att skapa nya gränser på det sätt som har gjort. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 12– vill vi själva ha ett utbyte med . Vi har ett utbyte från folk till folk. Vi har ett gemensamt arbete med att förbättra vattendrag och så vidare. Jag tycker att det är viktigt att också ha den balansen. De flesta medlemsstater har någon form av bilateralt förhållande bara man ser till att hålla på principen att det är säkerhetsordningen och inget annat som gäller. 24 (L): Tack, statsministern, för svaret! Jag är inte lika optimistisk vad gäller de bilaterala fredsförhandlingarna mellan och . Den så kallade Steinmeier Formula skulle kunna innebära en hel del inbyggt ryskt inflytande. Men det är inte där som vi ska ha vår frågestund. Det som statsministern säger är ändå glädjande: EU:s linje gentemot ligger fast. Det är så jag uppfattar statsministern. Jag undrar lite hur statsministern ser på just initiativ visavi . 25 Statsminister (S): Det jag har sett är att man vill ha en tydlighet i beslutet. Man kan inte bryta säkerhetsordningen och ha någon form av dialog. ligger där det ligger, och på något sätt måste vi hantera båda. Men för oss har det varit oerhört viktigt – och det är vi tydliga med – att man inte får diskutera att göra om den europeiska säkerhetsordningen så att den ska passa en ny situation. Det är en helig linje för oss. Vi måste stå upp för säkerhetsordningen. Man kan inte anpassa säkerhetsordningen för att någon bryter den. Där går vår linje. Men att man har en relation med ett annat land tycker vi är högst rimligt. 26 (S): Tack, statsministern, för återrapporten! Det var glädjande nog klimatet som stod i fokus för detta möte. Jag tror inte att bara jag utan väldigt många svenskar ser just klimat- och miljöfrågorna som de viktigaste frågorna för unionen. Där har vi faktiskt ett redskap för att tvinga de länder som inte vill ta tillräckligt mycket klimat- och miljöansvar. Vi kan också sätta en global standard genom att till exempel ställa krav på nya bilar på marknaden: att de ska släppa ut mindre koldioxid. Statsministern ska själv till . Där finns flera bilföretag som vittnar om att de tittar på vad EU gör, för de vill sälja bilar till oss. Då anpassar de sig efter våra klimatkrav. Vi har alltså ett väldigt viktigt redskap i klimatarbetet via EU som vi ska vara rädda om. Då är det väldigt positivt att kunde enas om klimatneutralitet till 2050 – världen orkar inte med fler misslyckade klimattoppmöten – och att kommissionen har presenterat den gröna given, som innehåller en lång rad förslag som ska anpassas för nya klimatambitioner. blir man väldigt frustrerad över – och några andra länders – agerande. De har varit motsträviga i klimatarbetet. Till viss del kan man förstå det. De har en väldigt utmanande situation med mycket kolkraft och så vidare. Men problemet är att de ofta också argumenterar mot de gemensamma lösningarna – det drabbas faktiskt vi alla lika mycket av. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 12– Min fråga till statsministern är: Kommer , om man får ett visst stöd via EU:s budget för den omställning som landet behöver göra, att kunna bidra mer konstruktivt i fråga om de andra klimatbeslut som EU kommer att ta framöver, eller kommer man att fortsätta att sätta sig på tvären? 27 Statsminister (S): Jag delar helt uppfattning om betydelsen av att EU faktiskt har fattat detta beslut. Det är viktigt för oss själva men också för omvärlden. Vi sätter då också press på andra. Dessvärre har en annan linje. Å andra sidan är det så, som miljö‑ och klimatminister påpekade, att av den amerikanska ekonomin, om vi räknar de stater och de större städer som vill vara med i och det som det innebär, står på rätt sida i detta, så det händer ändå någonting. Det är helt rätt. kommer att vara ett bra stöd och en konkretisering. Sedan gäller det . , och , tror jag, har uttryckt lite olika behov. Det kan dock inte bli tal om sådana summor. Jag tror att det var som något land sa att man behövde för omställningen. Det får man nog se som ett förhandlingsbud, hoppas jag i alla fall, för det kommer inte att kunna fungera så. Jag kan inte veta, men det är väl troligt att de ser att man den här vägen ändå underlättar den transformation som måste göras. Om de får hjälp med detta och kan börja se hur det ska fungera för människor, energiförsörjning och allt vad det kan handla om borde det i alla fall underlätta. Det är det som är vår signal: att vi hjälps åt. Vi lämnar ingen i sticket i det här fallet heller. Men man måste själv bidra. Man kan inte bara vänta på hjälp, utan man måste själv bidra. När man investerar i det nya hjälper man också sig själv. Det är den väg vi har gått. Vi ska komma ihåg ett argument som jag ändå tycker är gångbart. De säger själva att de har levt under en kommunistregim under många, , och då hände ingenting på detta område. Jag hoppas att det vi kan göra tillsammans också ska göra att kommer med i en mer positiv anda. 28 (S): Tack så mycket, statsministern, för svaret! Jo, har också hjälp av den lagstiftning som vi antar på EU-nivå om energieffektivitet. Den gör att deras vardagsprodukter drar mindre energi, att deras fordon släpper ut mindre koldioxid och så vidare. Det är viktigt att vi hjälper och oss alla att minska utsläppen genom en tuff gemensam lagstiftning. Ändå kan jag bli frustrerad över den diskussion som finns om att gå över till att fler beslut ska fattas med kvalificerad majoritet, inte minst på skatteområdet. Där är en väldigt stark motståndare. Om vi ska gå över till QMV på fler områden tycker jag att den naturliga diskussionen vore att det skulle ske på klimat- och miljöområdet. Men vi har redan möjligheter på det området, och jag tänker att en strategi framåt är att använda möjligheten att ta beslut med kvalificerad majoritet på klimatområdet ännu mer och därmed också förhindra att vissa länder kan sätta sig på tvären. Ser statsministern också det som en möjlighet? 29 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte den 12– Jag vet att det har nämnts som en möjlighet. Det kommer att bli stora diskussioner om det, skulle jag gissa. Vi har ännu inte tagit ställning på det sättet, men vi måste flytta fram positionerna. Det är en sak som kommer att märkas. Att länderna har sin egen energimix är en sak. Men de som vill ha kol och som vill sälja kol kommer att märka att allt färre kommer att importera kol. Återigen: Svensk stålindustri kommer inte att behöva kol . Då är det en väldigt tydlig signal till dem som har kol. Det kommer inte att bli något av det. Jag tror att den drivkraften också finns. Jag vet inte exakt hur regelverket för besluten ska se ut. Men jag menar att vi måste driva processen framåt. Då kan vi i alla fall tänka oss att stå för en sådan linje, men vi behöver nog fundera igenom det lite grann. 30 (MP): Tack för redogörelsen, statsministern! Det är verkligen oerhört glädjande att alla medlemsstater nu står bakom målet om klimatneutralitet till 2050 och förstås jättetråkigt att inte är på båten än vad gäller implementeringen. Men vi får hoppas att de kommer att ändra sin position till . I slutsatserna står det att det måste upprättas ett stödjande ramverk som gynnar alla medlemsstaters arbete med klimatneutralitet. Det finns också, som vi pratade om på före toppmötet, skrivningar om att all relevant EU-lagstiftning och EU-politik måste vara förenlig med och bidra till uppfyllandet av klimatneutralitetsmålet som hänsyn tas till lika villkor. Det är en oerhört bra och stark skrivning. Som statsministern berättade är det som har varit drivande för att få in den skrivningen. En logisk slutsats, kan jag då tycka, är att andelen klimatåtgärder i långtidsbudgeten måste öka. Där står än så länge att det är som ska gå till klimatåtgärder, så det skulle kunna finnas en öppning där. Det var det ena jag ville ta upp. Det andra är det här med energi, som har diskuterats . Det står i slutsatserna att det är nödvändigt att säkerställa energitrygghet och att respektera medlemsstaternas rätt att besluta om sin energimix. Så långt är allt väl, men tyvärr står det också att vissa medlemsstater har angett att de använder kärnenergi. Som miljöpartist ser jag stora risker med det. Det är risker med slutförvaring och uranbrytning, som även säger. Jag tycker att det är mycket viktigt att denna skrivning inte öppnar för att pengar ur EU-budgeten används till kärnkraft – eller framtida investeringar. Och det finns en diskussion kring framtida klassificeringssystem för gröna investeringar. Så till mina frågor: Hur ser statsministern på arbetet framåt med att se till att all relevant EU-lagstiftning bidrar till klimatneutralitet? Hur kan vi få till en grön energi och inte något slags övergångsenergi? 31 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte den 12– Ja, det är riktigt. Det kändes bra att kommissionen dagen innan hade presenterat , som blir det som vi ska se till att konkretisera. Det handlar om att gå igenom all lagstiftning, policyer, ekonomiska incitament och vad det nu kan vara för att verkligen fullfölja detta och se att vi går mot 2050. Det arbetet kommer kommissionen att återkomma till successivt. Men känner kommissionen ett tydligt stöd i sitt arbete, och det är väldigt viktigt för EU. Vad gäller långtidsbudgeten är det, precis som säger, som anges. Jag skulle gärna få upp det, men jag skulle bedöma att det nu är ganska svårt att få dit 25. Däremot står det att CAP:en, alltså jordbruksstödet, också ska innehålla en rejäl del. Det är där. Det är alltså mer som händer. Men vi har all anledning att göra allt för att budgeten verkligen ska bli styrande och bidra till 2050-målet. När det gäller energitryggheten är det en nationell fråga vilken mix man har. Jag tycker att det är en bra ordning, för då får också vi välja. Jag tycker att vi nu ser tydligt att vi har ett ännu större överskott i och med den överenskommelse vi slöt . Den har inneburit att det har investerats 80 miljarder i vindkraft , och jag hoppas att vi kan fortsätta att hålla i samsynen här. Det är nämligen jätteviktigt för investeringarna. Jag tror att det är bland det viktigaste vi kan göra, för med långsiktighet och stabilitet kommer investeringarna. 32 (MP): Tack för svaret, statsministern – och tack för förtydligandet att energin verkligen är en nationell angelägenhet! Det är mycket viktigt att ständigt återkomma till detta. Det är också mycket glädjande att kommissionen i sin gröna deal är positiv till att ändra detta ramverk. Jag vill även ta upp brexit. var det val i , och fick egen majoritet. Därmed kan man göra verklighet av löftet att lämna EU . Det är skönt att ovissheten är över, men det är också en stor sorg. beskrev det som en skilsmässa, och det kan jag hålla med om. är ju en viktig allierad för . Efter utträdet följer en övergångsperiod då EU och ska förhandla fram den nya relationen med handelsavtal, liksom avtal gällande fiske, säkerhet och forskningssamarbete och annat. Min fråga till statsministern är hur han ser på processen mellan och framöver och hur vi kan säkra sociala frågor. 33 Statsminister (S): Som jag sa tidigare kommer det att bli en väldigt komplex process om det inte är så att begär förlängning. Det finns dock ingenting som tyder på det, utan tvärtom har de bestämt sig för att det är som gäller. Man kan ju tänka sig – ska bara handeln av , plus alla andra frågor? Därför säger också att vi med stor sannolikhet inte kommer att ha nått fram i alla delar, och frågan är vad det då är för regelverk som gäller. Ja, är man inte framme med ett handelsavtal är det som gäller. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 12– Handeln är viktig, men det handlar även om att de människor som bor i – och vice versa, det vill säga de britter som bor i – får förutsägbara förhållanden. Det blir alltså jättesvårt. Vi är dock väl förberedda på EU-sidan och sätter stor tilltro till kommissionen och Barnier. Återrapporteringen var härmed avslutad. § 2 Justering av protokoll Protokollen för justerades. vice talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i trafikutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. § 4 Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som ledamot i . vice talmannen förklarade vald till § 5 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2019/20:192 Interpellation 2019/20:192 Olagliga adoptioner från av (C) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. § 6 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2019/20:64 till justitieutskottet 2019/20:3450 till utrikesutskottet § 7 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 2019/20:FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2019/20:FiU4 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 2019/20:FiU5 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen 2019/20:UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd 2019/20:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg § 8 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning betänkande 2019/20:SfU1 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (prop. 2019/20:1 delvis) 34 (M): har världens friskaste befolkning, men likväl har vi ett stort antal sjukskrivna. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning var nästan 900 000 personer sjukskrivna, och därtill ska vi lägga alla människor som den då socialdemokratiska regeringen förtidspensionerade. Det var ett stort antal människor som lämnades i ett utanförskap utan någon som helst möjlighet att komma tillbaka. Tack och lov har vi ändrat regelverket, men kan vi återigen se höga nivåer – drygt 600 000 personer är sjukskrivna. Statistiken visar med stor tydlighet att kvinnors sjukpenningtal är högre än mäns. var det fysiska sjukdomar, som frakturer och andra typer av tillstånd, som var dominerande i sjukskrivningsstatistiken. har dessa diagnoser minskat, och tyvärr har antalet psykiatriska diagnoser ökat. I dagligt tal kallar vi denna ohälsa ”psykisk ohälsa”. Skillnaden är fortfarande tydlig: Män sjukskrivs för fysiska diagnoser och kvinnor i betydligt större utsträckning för psykiatriska diagnoser. Det är svårt att ge en entydig anledning till att det är stora skillnader i antalet sjukskrivna mellan län och regioner, men en av anledningarna är att handläggare tolkar sjukskrivningsintygen olika. Det finns ett försäkringsmedicinskt beslutsstöd som har tagit fram. Från början var detta beslutsstöd tänkt som ett stöd till handläggare i arbetet med att tolka intyg och ta rätt beslut. har detta beslutsstöd blivit mer av en lag, och det finns tyvärr ett stort tolkningsutrymme. Det innebär att det ibland är ett lotteri om en person får sitt sjukintyg godkänt eller inte. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Dessutom finns det inte ett tydligt beslutsstöd för psykiatriska diagnoser, som ofta följs av samsjuklighet. Handläggaren kräver ofta av den sjukskrivande läkaren att han objektivt ska beskriva funktionsnedsättning och aktivitetsnivå hos en person med exempelvis utmattningssyndrom. Personen kan ibland vara så sjuk att han inte ens orkar ta sig till sin vårdcentral, och att göra en objektiv bedömning av en så sjuk person anser jag är omöjligt. har fått 4 miljarder för uppföljning, utveckling och utvärdering av det försäkringsmedicinska beslutsstödet. Vi moderater anser att det behövs ett separat rehabiliteringsspår för psykiatriska diagnoser. Det är enklare att bedöma när en person som till exempel har brutit foten kan komma tillbaka i arbete. Personen kanske inte ens behöver vara sjukskriven om arbetsgivaren kan erbjuda andra arbetsuppgifter på arbetsplatsen. Att göra en bedömning av när en person med utmattningssyndrom är tillbaka i sysselsättning är betydligt svårare, och där är bedömningen högst individuell. statistik över hur situationen ser ut visar enligt regeringen en stabil situation och att det går åt rätt håll. har det startats ett upprop mot av personer som inte har fått sina sjukintyg beviljade. Vi träffade en del av denna grupp här på utanför , och det var en stor grupp mycket frustrerade, desperata och arga personer. De har inte fått sina sjukintyg godkända av , eftersom man anser att de har en arbetsförmåga. När de anmäler sig hos Arbetsförmedlingen är de dock för sjuka för att arbeta. I min värld är detta en situation som är långt ifrån under kontroll. Skillnaden mellan mäns och kvinnors sjukskrivning är stor. Jag anser att den feministiska regeringen totalt har tappat greppet om frågan om sjukskrivningen. Från är arbetsgivare skyldiga att göra en rehabplan för återgång till arbete om sjukfrånvaron beräknas vara . Det är en positiv åtgärd. I den bästa av världar skulle vi ha närvarande och uppmärksamma chefer och ledare som tidigt upptäcker att en medarbetare inte mår bra och som kan sätta in åtgärder för att förhindra en sjukskrivning. Det finns en möjlighet hos som heter förebyggande sjukpenning. Den används i alldeles för liten omfattning. Här kan en arbetsgivare erbjuda sin medarbetare att delta i åtgärder som skulle kunna förhindra en sjukskrivning som arbetsgivaren kan se över medarbetarens arbetsmiljö och arbetssituation. vill införa en bortre tidsgräns då vi anser att det måste finnas ett mål om att den sjukskrivne ska bli frisk. Det måste finnas en tydlig rehabplan som alla berörda ska följa, och de ska göra allt för att den sjukskrivne ska komma tillbaka till någon form av sysselsättning. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Regelverket inom sjukförsäkringen har förändrats . Som regelverket ser ut nu har arbetsgivaren ansvaret ; sedan tar över om en sjukskrivning anses nödvändig. Jag har i min tidigare profession träffat väldigt många människor som anser att det är en rättighet att vara sjukskriven eftersom arbetsgivaren ändå betalar lön. Vad många arbetsgivare inte vet är att de faktiskt har rätt att säga nej till att betala ut sjuklön om de exempelvis kan erbjuda annan sysselsättning på arbetsplatsen som de tror att medarbetaren skulle kunna klara av. Arbetsgivaren har ett stort rehabansvar. Här har vi en skyldighet att se till att man ska kunna få all stöttning som bara är möjlig. Att erbjuda förtidspension, som var Socialdemokraternas svar för att minska sjukskrivningstalen, är enligt inte rätt väg att gå. Vi anser att det är bättre att erbjuda sysselsättning som man kan klara av att hantera. Eftersom riksdagsmajoriteten i detta första steg i budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelning inom utgiftsområde 10. 35 (S) replik: