prot · H70943 · 2019-12-03 00:00:00 — Det är att se till att vi inte får ett missbruk. Det har bland annat inneburit att vi i dricker ovanligt mycket alkoholstark öl från Systembolaget. Många som tar sig till Systembolaget tar då de starkare ölsorterna. I exempelvis våra grannländer kan man köpa ölet i butik, och då tar man ofta en alkoholsvagare sort. När det gäller provsmakning säger till och med att det skulle behövas ett förtydligande. Det handlar alltså inte om att här i bestämma antalet centiliter. Jag kan hålla med om att den debatten inte ska hållas här. Det handlar däremot om att det behövs ett förtydligande. Det är en viktig fråga. Precis som jag sa förut gäller det 60 000 arbetstillfällen, om alla skulle dras in. Vi skulle kunna utveckla det här på ett mycket bättre sätt, inte minst ur turismsynpunkt. Människor från andra länder som kommer hit vill gärna se vår ölkultur. De vill även se vår vinkultur, om vi nu har någon, men det gäller framför allt ölkulturen. De vill naturligtvis också provsmaka. När de får höra om dessa rigida regler undrar de om det är sant. Just därför borde det finnas en möjlighet att göra om reglerna så att de mer påminner om internationella regler om alkohol. 22 (M): Jag är stolt över mikrobryggerierna i . Jag tycker att det är fantastiskt att se på utvecklingen som har skett i och i andra delar av . Entusiaster som vill främja dryckeskulturen tar fram nya spännande produkter som inte har funnits. Av detta skäl blir jag så olycklig över att regeringen inte har en sammanhållen politik. Å ena sidan säger man sig ha en livsmedelsstrategi, inklusive drycker, men å andra sidan säger ansvarigt statsråd i intervjuer att hon egentligen är emot gårdsförsäljning, men på grund av januariöverenskommelsen måste man utreda frågan. Å ena sidan sägs i skriftliga svar att detta är välkommet och bra, men å andra sidan sägs i samma svar att man inte är beredd att se över en lagstiftning som inte fungerar. Detta visar på den problematik som regeringen har. Man driver frågor som man helt enkelt inte tror på. Om man verkligen hade en livsmedelsstrategi, inklusive drycker, som man tror på skulle man med lust ta sig an frågan om gårdsförsäljning. Precis som statsrådet säger är det inte lämpligt att lagstiftar exakt hur många centiliter man ska servera vid en provsmakning. Det framstår som löjeväckande. Men just därför måste man förtydliga lagstiftningen. Det gör man genom att tillåta gårdsförsäljning och göra det enkelt att provsmaka produkterna på de mikrobryggerier som finns. Om man däremot är emot gårdsförsäljning men ändå vill göra en utredning om den får man i så fall förtydliga den lagstiftning som uppenbarligen inte funkar, för verkligheten slår alltid politisk retorik. Jag skulle vilja ha ett klart, enkelt och rakt besked. Är syftet med den utredning om gårdsförsäljning som regeringen avser att tillsätta att man vill ha gårdsförsäljning och utveckla livsmedelsstrategin, inklusive drycker? Vad vill regeringen? 23 Socialminister (S): Jag läser än en gång upp ett stycke ur interpellationssvaret, så att det blir riktigt tydligt. ”Av alkohollagens förarbeten framgår att provsmakning ska handla om små mängder av olika produkter för att kunna få en uppfattning om kvalitet och smak. Lagstiftningen anger syftet med provsmakning och i föreskrifter anger de villkor som ska uppfyllas för att få bedriva sådan.” Det står alltså inte hur många centiliter det ska vara, utan det är tydligt vilket syfte provsmakningen ska ha. Vidare står det: ”Tolkning av lagen kan ske utifrån lagens förarbeten. Lagtolkning är dock en uppgift för kommuner, myndigheter och domstolar, inte för regeringen.” Jag tycker fortfarande inte att jag har fått svar på om frågan har överklagats. Jag tror annars att det är väldigt viktigt att interpellanten för vidare detta som ett svar från denna debatt. Om man upplever att man inte har fått ett beslut som är tydligt eller som man själv upplever inte går i linje med lagstiftningen måste man överklaga det. Jag har nämligen svårt att ändra på den intention som jag precis läste upp. Jag tycker att provsmakning ska handla om små mängder av olika produkter för att man ska kunna få en uppfattning om kvalitet och smak. Eftersom vi inte reglerar antalet centiliter skulle det i så fall vara en sådan inriktning som sker vid en förändring, och något sådant har jag inte för avsikt att göra. Jag är stolt över de mikrobryggerier som jag har besökt och som finns i min närhet. Jag vet vad de betyder. Men jag säger detta en gång till i ett försök att göra så att kanske även förstår. Att vara för gårdsförsäljning och vara för det svenska alkoholmonopolet är inte helt enkelt. Ambitionen är att vi ska lyckas med det. Men om tvingar mig att välja så att konsekvensen blir gårdsförsäljning där inte bara svenskproducerande gårdar kan sälja det de producerar utan att vi också öppnar upp för den europeiska marknaden och att Systembolaget inte längre har försäljningsmonopol är jag inte beredd att genomföra gårdsförsäljning. Jag vill att vi kan ha båda. Jag är inte beredd att tillåta vinförsäljning på Ica, utan jag tycker att vi ska ha ett Systembolagsmonopol. Jag vet dessutom vad det betyder för inte minst alla mikrobryggerier och lokala producenter att plötsligt få tillgång till hela den svenska marknaden. Det skulle man inte få om Systembolagets försäljningsmonopol upphörde. Jag säger inte att det skulle upphöra över , men jag tycker att det finns anledning att vara mycket försiktig. Vi vet vilka konsekvenser det skulle få om vi inte hade ett Systembolagsmonopol. Det har för övrigt ett mycket stort stöd hos svenska folket. Detta stöd delar jag. Mitt svar är återigen: Den som tycker att lagen ska ändras måste bli mer specifik. finns inga begränsningar avseende centiliter, mängder, antal eller sorter. I förarbetena står det att provsmakning ska handla om små mängder av olika produkter för att kunna få en uppfattning om kvalitet och smak. Det är min uppfattning att vi ska formulera oss just så. 24 (M): Tack, socialministern, för en bra debatt även om vi inte är överens! Till att börja med skulle jag aldrig ställa en interpellation om ett enskilt fall. Jag skulle som riksdagsledamot absolut inte debattera ett enskilt fall. handlade det inte om ett sådant utan om en diskussion mellan bryggare och Social resursförvaltning i . Man har kommit överens om att lagstiftningen är otydlig och att man får titta på det hela utifrån det. Problemet är att också förarbetena är otydliga. Det är bland annat där som en matsked nämns. I grunden är jag positivt inställd till svenska mikrobryggerier. Med stort hantverkskunnande och höga ambitioner inom såväl kvalitet som hållbarhet kommer man att kunna spela en viktig roll inom inte bara livsmedelsproduktionen utan också besöksnäringen. Det är ur ett folkhälsoperspektiv bättre att skifta fokus, anser jag, från masskonsumtion till hög kvalitet och smakupplevelser. har en stolt bryggartradition. I , som jag kommer ifrån, finns kanske de absolut bästa bryggerierna. Det är visserligen en högst personlig åsikt och inte partilinjen, herr talman. Exemplet med har också tydliggjort behovet av att se över lagstiftningen. Den regering som socialministern själv tillhör har aviserat att man tänker tillsätta en utredning om gårdsförsäljning. Att man tar till vara tillkännagivandet är positivt. Men det är tråkigt att vi inte kan komma överens om att också alkohollagstiftningen bör ses över när det gäller möjligheten att anordna provningar och klargöra reglerna för att anordna folkölsprovningar. Jag anser att aktörerna förtjänar en mer lättolkad och tillämpbar lagstiftning, herr talman. 25 Socialminister (S): Tack, , för interpellationen! Alla interpellationer skapar en diskussion och eftertanke. Jag vill understryka att det gör så även hos mig. Jag tycker att frågan som ställs är otroligt relevant. Egentligen vill jag inte hålla med om att vi har olika syn på mikrobryggeriernas förutsättningar. Frågan om lagstiftningen och att överklaga den lagstiftning som finns när man inte är nöjd och för att se hur långt man kan komma är en väg som måste prövas. Vi kan inte gå någon annan väg och säga att om man inte är nöjd med de beslut man får i sin kommun ska lagen förändras. Jag menar fortfarande att provsmakning ska handla om små mängder av olika produkter för att kunna få en uppfattning om kvalitet och smak. Det är viktigt att gå till botten med hur långt man kommer i detta fall. När det gäller utredningen om gårdsförsäljning tänker jag så här: Vi får se vad direktivet i dess helhet slutar med. Det är ju ännu inte färdigt. Syftet är dock inte att se över hela den svenska alkohollagstiftningen och passa på att lägga in allt som är möjligt. Det jag kan säga är att vi just ska utreda gårdsförsäljning och hur vi ska hantera den i relation till Systembolaget. Vi måste kunna hantera båda. Sedan får vi se vad som utöver det är möjligt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2019/20:111 om utvecklingstid 26 Arbetsmarknadsminister (S): har frågat mig på vilket sätt ett friår/utvecklingstid bidrar till att nå regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet . Han har även frågat mig vilka yrkesgrupper jag bedömer kommer att komma i beaktande för utvecklingstid. Vidare har frågat mig vilka yrkesgrupper jag bedömer inte kommer att kunna ansöka om utvecklingstid beroende på kompetens, erfarenhet med mera hos de personer som ska ersätta den som är på utvecklingstid. har även frågat mig om enbart kurser som är studiemedelsberättigade räknas eller om även bristyrkeskurser upphandlade av Arbetsförmedlingen kommer att vara aktuella för deltagare som genomgår utvecklingstid. Slutligen har frågat mig om jag bedömer att målet om EU:s lägsta arbetslöshet är möjligt för att nå . Arbetslöshetsmålet har varit en viktig styråra för regeringens politik. De åtgärder som genomförts har gett resultat och bidragit till en god utveckling på arbetsmarknaden. Jobb och sysselsättning är prioriterade områden för regeringen, och januariavtalet innehåller många viktiga punkter för att fler ska komma i arbete. Det ska finnas drivkrafter till arbete och goda möjligheter att få stöd för den som har svårt att komma in på arbetsmarknaden men även möjligheter till vidareutbildning och omställning för den som befinner sig på arbetsmarknaden. Arbetslösheten påverkas inte bara av arbetsmarknadspolitiken utan av åtgärder inom flera olika politikområden. Därför genomför regeringen redan i denna budget en lång rad satsningar för bättre integration, en utvecklad arbetsmarknadspolitik, ett utbyggt kunskapslyft och en aktiv näringspolitik. Regeringens förslag i budgetpropositionen om att införa utvecklingstid ska ses i ljuset av att kraven på omställning ökar i snabb takt på arbetsmarknaden och att det råder brist på kompetens inom flera yrken. Regeringen ser ett behov av att bidra till att höja arbetskraftens kompetensnivå och omställningsförmåga och till en ökad rörlighet på arbetsmarknaden. Utvecklingstid innebär möjligheter för anställda att utveckla sin kompetens eller utveckla ny kompetens för att stärka sin fortsatta anställbarhet. innebär reformen att arbetsgivarnas behov av arbetskraft med rätt utbildning kan tillgodoses på ett bättre sätt. Om fler väljer att ta del av utvecklingstid kan fler arbetstillfällen uppstå på arbetsmarknaden, och därigenom ges möjlighet för exempelvis en ersättare som står längre bort från jobb att komma i arbete. Utvecklingstiden är avsedd att ge individer ökade möjligheter att, efter en frivillig överenskommelse med sin arbetsgivare, genom kompetensutveckling utvecklas i sitt nuvarande arbete eller ta steget till annan sysselsättning. En viktig möjlighet som följer av denna reform är att individer ges en chans och incitament att utbilda sig till yrken där det råder brist på arbetskraft. Arbetet med den närmare utformningen av reformen pågår just nu inom . En väl utformad aktiv arbetsmarknadspolitik bidrar till att fler kan komma i jobb. Arbete är den viktigaste förutsättningen för egen försörjning och etablering i samhället. 27 (M): Det är alltså kvar till dess att ett av Socialdemokraternas viktigaste vallöften ska vara genomfört. Det var att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet. Om det inte sker ett kan man väl säga att de kommer att misslyckas med det målet. Man kan titta på aktuell statistik. ligger tyvärr i botten i EU:s arbetslöshetsstatistik. har många samhällsproblem. Jag tror att det är fler än de som är från som känner sig oroade över den rånvåg som går över , över de bombningar och explosioner som sker i , över de inbrott som aldrig upp och över de många utrikes födda som har kommit till och som måste komma i jobb. Om vi inte klarar att få fler utrikes födda i jobb kommer kommunernas välfärdssystem att fullständigt krackelera. Hemma i min valkrets, , kan vi nu se hur hundratals, ibland tusentals, personer går från det kaos som är på Arbetsförmedlingen rakt in i kommunernas försörjningsstöd. Det är klart att man då blir bekymrad när regeringen med berått mod tänker ge vuxna människor ledigt på någon annans bekostnad. Regeringen tänker alltså lägga miljarder på det friår som i alla utvärderingar visade sig vara ett misslyckande. Man har visserligen döpt om det till utvecklingstid, men det är likväl en vuxen människa som är ledig på någon annans bekostnad. Hur det kommer att lösa samhällsproblem är nog väldigt svårt att förstå för väldigt många. Hur blir det fler poliser av att en polis går på friår? Eller kan en polis över huvud taget gå på friår? Vem ska ersätta den polisen? Jag har sett i att det är väldigt långa köer till Folktandvården. Hur blir det kortare köer till tandvården av att tandläkaren går på friår? Vem ska ersätta tandläkaren? Hur blir det fler lärare i klassrummen? Vi kan se hemma i att det är oroväckande många obehöriga lärare i klassrummen. Hur blir det fler lärare i klassrummen av att regeringen tänker lägga miljarder på att låta läraren gå på friår? Detta, herr talman, är naturligtvis bekymret med regeringens politik. Man har inte en sammanhållen blå tråd, där man har en idé om var vi är och vart vi ska vara på väg. Ett litet parti på har som hjärtefråga att människor ska vara lediga – jag tänker på . Det är väl så att januariöverenskommelsepartierna har tillfredsställt ett parti. Det är ett parti som ska tvinga igenom utvecklingstid. Det är en miljardsatsning, som i stället hade kunnat gå till att få fler utrikes födda i jobb. Det är en miljardsatsning som i stället hade kunnat ge fler poliser. Det är en miljardsatsning som hade kunnat gå till fler lärare i skolan. Jag noterar också att en av frågorna jag ställt är: Vilka yrkesgrupper bedömer ministern kommer att söka sig till friåret eller utvecklingstiden? Det vore intressant att höra statsrådet svara på den frågan. Vilka yrkesgrupper kommer i fråga för detta, och vilka samhällsproblem ser arbetsmarknadsministern framför sig ska lösas av att man ger vuxna människor ledigt på någon annans bekostnad? 28 (M): Jag är glad över att min kollega lyfter upp en så pass viktig fråga som utvecklingstid i en interpellation. Vi har testat detta en gång, 2007. Det fungerade inte då, och även om det nu heter någonting annat råder det stora tvivel om att det kommer att fungera . Jag ser med stor oro på de kostnader som detta kommer att innebära för arbetsgivare som ska skola in ny personal då de ordinarie ska gå på så kallad utvecklingstid. Jag ser med jättestor oro på den ökade psykiska ohälsan, på grund av stress och osäkerhet, hos dem som blir kvar på arbetsplatsen när de ordinarie medarbetarna går på utvecklingstid. Som min kollega påpekade har vi långt ifrån EU:s lägsta arbetslöshet. Och de människor som står långt från arbetsmarknaden är tyvärr människor som kräver anpassning. Ska den kostnaden läggas på arbetsgivaren har man enligt min mening tänkt helt fel när det gäller utvecklingstid. Detta kommer att öka kostnaderna och stressen och belastningen på de arbetsgivare som arbetar hårt för att driva det svenska näringslivet framåt. Jag tror inte på att vi ska ge kompetensutveckling på det sätt som är avsett med utvecklingstid. Det kan ske på många andra vis. Lagförslaget om utvecklingstid är ett förslag som jag anser är utdömt redan från början. 29 Arbetsmarknadsminister (S): Jag skulle vilja börja med att tydliggöra något som verkar ha missuppfattats. Utvecklingstiden är inte alls ett friår. Friåret var en reform som vi hade åren 2002–2005. Då fanns det inga krav på att individen skulle utveckla sig eller delta i någon typ av utbildning, eget företagande eller så. Man kunde då välja fritt vad man ville göra under den tiden. Så kommer vi inte att styra den här reformen. Om man tittar på hur arbetsmarknaden fungerar kan vi se att väldigt många människor som står utan arbete står ganska långt från arbetsmarknaden. har många arbetsgivare stort behov av att anställa ny personal, men man hittar inte alltid rätt kompetens. När man ställer frågorna både till och till kommuner och regioner säger de att det är brist på rätt kompetens som är det stora problemet. Det är väldigt viktigt att vi bidrar med en arbetsmarknadspolitik som inte bara rustar och matchar dem som står längst från arbetsmarknaden utan även skapar incitament för att människor ska vilja utveckla sig, kompetensutveckla sig och ta nya kliv in i nya yrken genom hela yrkeslivet. Utvecklingstid löser inte alla de problemen, men det kan vara ett sätt för att även människor som är i arbete ska gå en ny utbildning för att utveckla sig vidare eller kanske kunna ta ett jobb i en ny bransch – detta apropå frågan som jag fick här, herr talman, om vilka yrkesgrupper som det kan röra. Till exempel säger både och att den här satsningen på utvecklingstid också ska omfatta lärare. Det de ser är nämligen en möjlighet att se till att de som är lärare men som arbetar utan lärarbehörighet faktiskt skulle kunna skaffa sig den . Det kan även handla om behörigheter i ett nytt ämne. På så sätt kan utvecklingstid bidra också in i läraryrket. Som jag har sagt i den här kammaren tidigare finns det också andra yrkesgrupper där det råder stor brist. Vi vill från regeringens sida styra utvecklingstiden så att man framför allt ska utbilda sig till de yrken där det råder brist på arbetskraft, för då skapar det också en gynnsam omställning och rörlighet på arbetsmarknaden. För att arbetsmarknaden ska funka väl, och detta är viktigt att säga för mig som arbetsmarknadsminister, handlar det både om att rusta och matcha dem som står långt från arbetsmarknaden och att skapa en hög dynamik och en hög rörlighet på vår arbetsmarknad så att arbetsgivare som har behov av att anställa hittar rätt kompetens. Det är som sagt det största problemet på svensk arbetsmarknad , och då kan utvecklingstid vara ett verktyg för det. Som jag sa löser det inte alla problem, men det kan vara ett verktyg för att se till att fler utbildar sig vidare. På så sätt lämnas även nya jobböppningar för dem som står allra längst från arbetsmarknaden, och så kan också de gynnas av en sådan här reform. 30 (M): Just nu heter det utvecklingstid. har det hetat friår. En gång i världen hette det något annat. Dåvarande TCO-ordföranden sa väldigt klokt: ”Vi är dock tveksamma till om alterneringsår är rätt modell.” Inte heller eller trodde på idén. Generellt är det naturligtvis så att arbetsmarknadens parter med all rätt dömer ut idén om att vuxna människor ska vara lediga på någon annans bekostnad. Jag kan konstatera att statsrådet inte svarade på frågan hur det blir fler poliser om polisen går på friår. Hur blir det fler läkare om läkaren går på friår? Hur blir det fler narkossjuksköterskor om narkossjuksköterskan går på friår? Sanningen är naturligtvis att tandläkaren inte kommer att kunna gå på friår, och vi får väl hoppas att tandläkaren inte heller gör det med tanke på de långa tandvårdsköerna. Jag är helt säker på att TCO:s före detta ordförande är väl insatt i att friår, eller vad man kallar det, inte kommer att leda till att arbetslösheten sjunker i . Den synen på arbetsmarknaden vägrar jag nämligen att tro att någon av arbetsmarknadens parter har: att person B exakt kan ersätta person A. Jag tror att de allra flesta arbetsuppgifter och medarbetare är unika. Det är inte så att det finns något kugghjul någonstans där man automatiskt kan sätta in någon som från dag ett kan gå in och leverera och producera. Jag hoppas att regeringen och statsrådet inte har den synen på medarbetare och människor. Det är naturligtvis så att varje medarbetare på arbetsmarknaden är unik. Det finns få jobb där du kan gå in dag ett eller dag fem och helt plötsligt leverera som den som möjligtvis gått på friår. Den människosynen har i alla fall jag. Människor är inte utbytbara i ett kugghjul. Människor är ingen fabrik, utan varje människa är unik. Det är bland annat därför som den här idén med friår är så dum, för den bygger på något slags idé om att vem som helst kan ersätta vem som helst. När man besöker Arbetsförmedlingen eller träffar företrädare för facken, vilket jag gjorde i , får man klart för sig vilka grupper det är som är inskrivna på Arbetsförmedlingen. Det är klart att en 52-årig analfabet från inte kan gå in och ersätta särskilt många av dem som skulle kunna gå på utvecklingstid eller friår. Så ser nämligen inte målgruppen på Arbetsförmedlingen ut, och det är jag helt säker på att även arbetsmarknadsministern har fått klart för sig på sina besök. Därför tror jag faktiskt inte att Socialdemokraterna tror på den här idén. Jag tror att ni har vikt er för det andra regeringspartiet, som varken tror på ekonomisk tillväxt, fler jobb eller en fungerande arbetsmarknad. Men då kan man vara öppen och ärlig och säga det. Försök inte att konstruera argument som om ni tror att friår eller utvecklingstid skulle fungera! Jag är också säker på att vi är helt överens om att det här projektet inte leder till att i något avseende kommer att få EU:s lägsta arbetslöshet. De miljarder som ni lägger på det här hade faktiskt behövts för att rusta dem som står väldigt långt från arbetsmarknaden för att de över huvud taget ha en chans att komma in på arbetsmarknaden. 31 (M): Min kollega har sagt mycket klokt från den här talarstolen, och jag kan inte annat än hålla med honom. Jag tycker givetvis att vi ska utveckla vår arbetsmarknadspolitik. Det är ett måste, för vi måste stärka vårt näringsliv för att vara konkurrenskraftiga. Men att göra det via det här så kallade utbildningsåret, friåret eller vad vi nu ska kalla det är inte rätt väg att gå. Om vi skickar behöriga lärare för att vidareutveckla sig ersätts de av obehöriga lärare. Det innebär i min värld att våra ungdomar inte får tillgång till den bästa utbildning som vi vill att de ska ha för att rustas till att bli goda medarbetare på vår arbetsmarknad. Precis som sa: De personer som är inskrivna på Arbetsförmedlingen är de som står längst bort från arbetsmarknaden, och det är de som kräver mest och störst anpassning för att kunna komma in på en arbetsplats. Det innebär i slutändan, herr talman, att arbetsgivare får ta ett otroligt stort ansvar till en stor kostnad för att kunna ersätta den person som går på friår. Jag är inte beredd att ställa upp på en politik där det är arbetsgivarna som ska ta den här kostnaden. Vi behöver pengarna för att utveckla vår näringslivspolitik på ett helt annat sätt än till att vara ledig på någon annans bekostnad. 32 Arbetsmarknadsminister (S): Jag vill börja med att återigen informera kammaren om att den reform vi planerar för heter utvecklingstid och ingenting annat. Jag kan förstå att det blir en viss sammanblandning med andra reformer, och ska man då göra den typen av jämförelser är utvecklingstid inte i första hand att jämföra med friåret som vi hade utan just med de utbildningsvikariat som också nämnde.