prot · H70949 · 2019-12-11 00:00:00 — Vi får sträcka oss åtminstone för att se vad som behöver göras inom det militära och det civila försvaret. , när vi hade budgetdebatten , var osäkerheten stor om Försvarsmaktens ekonomi för såväl 2019 som 2020 och 2021. före nyår visste inte Försvarsmakten hur de ekonomiska förutsättningarna skulle se ut. Även vi tog vid det tillfället ansvar och motionerade om minst lika mycket till det militära försvaret som man gjorde i den M-KD-budget som fick stöd i kammaren. Vid förra årets budgetdebatt efterlyste bland andra jag besked från Socialdemokraterna om hur den ekonomiska målsättningen såg ut i Försvarsberedningens pågående arbete. I den debatten och under vårens arbete uteblev svaren på frågorna om ekonomiska ambitioner. Det gick till och med så långt att Socialdemokraterna i Försvarsberedningens rapport friskrev sig från att ge något ekonomiskt löfte i samband med att Värnkraft skulle överlämnas till regeringen. Eftersom regeringspartierna vid det tillfället inte var beredda att binda sig vid en politisk uppgörelse om försvarsbeslutets kommande ekonomiska ram valde , , att inte skriva under Försvarsberedningens rapport, även om vi till fullo stod bakom förslagen i rapporten. De ekonomiska förutsättningarna, alla olika förslag i rapporten och kommande försvarsbeslut är en mycket viktig helhet. Målsättningen med Försvarsberedningens arbete var att nå minst det nordiska snittet i andel av bnp, motsvarande 1 ½ procent . Det hade vi med oss när vi tillsammans med Liberalerna och regeringspartierna förhandlade om budgeten och . Försvar och samhällets krisberedskap Tillsammans träffade vi en uppgörelse, en mycket viktig sådan, om att tillföra det militära försvaret 5 miljarder och ytterligare 5 miljarder åren därefter – sammantaget 25 miljarder mer i budgetramen till 2025. Det är en historisk resursförstärkning och ambitionshöjning i enlighet med förslagen i Försvarsberedningens rapport. Det ger betydligt mycket större planeringsförutsättningar vad gäller Försvarsmaktens verksamhet. Försvarsberedningens förslag innebär att försvarsbudgeten kommer att utökas. vill att nivån till 2030 ska vara av bnp. Det finns många skäl till det. Det försämrade omvärldsläget, inte minst i vår del av världen, kräver ökad försvarsförmåga. I vårt närområde har det säkerhetspolitiska läget försämrats, bland annat på grund av politiska utveckling. Hybridkrigföring, gråzonsproblematik, den militära utvecklingen och ökade konflikter i vår omvärld ställer helt nya krav på det svenska försvarets uthållighet, beredskap och krigsduglighet. Att Försvarsberedningen så tydligt konstaterar att ett väpnat angrepp på inte kan uteslutas manar till handling och gemensamma strategier. Vår förmåga att möta ett väpnat angrepp måste stärkas, och det är nödvändigt i närtid. anser också att vi bör bli medlemmar i , ju förr desto bättre, för Nato är oerhört viktigt för en fullödig säkerhet i det här området. har varit starkt bidragande till de senaste årens resursförstärkningar till försvarets verksamhet. Det är nu viktigt för oss att medverka till konstruktivitet och bredd i kommande uppgörelser men också till en resurseffektivitet, så att vi kan få ut så mycket försvarsförmåga som möjligt för de anslag som kommer att beviljas av riksdag. Det pågår många viktiga arbeten. Det har kommit in underlag från Försvarsmakten som ska analyseras och jämföras med Försvarsberedningens rapport. blir oerhört viktigt för att kunna landa nästa försvarsinriktningsbeslut. Tydlighet, förutsägbarhet och hållbarhet i besluten är eftersträvansvärt. När vi vid nästa budgetdebatt summerar läget hoppas jag att vi kan se just breda överenskommelser om nästa försvarsinriktningsbeslut här i kammaren. Låt mig instämma i ett varmt tack till vår ordförande för ett mycket fint samarbete. 134 (V): Först vill jag säga hej till alla er som lyssnar och tittar. Vi debatterar alltså utgiftsområdet i statens budget som handlar om försvars- och säkerhetspolitik. lade tidigare fram en egen budgetmotion för att visa på sina ekonomiska satsningar och sin ekonomiska politik. viktigaste ledord i politiken överlag är att bygga jämlikhet. Arbetet för jämlikhet syns också i försvars- och säkerhetspolitiken. Vi vet nämligen att jämlika samhällen är starka samhällen. När vi håller ihop, utjämnar ekonomiska klyftor, hjälps åt och tar hand om varandra blir samhället mer motståndskraftigt mot kriser och angrepp. När vi litar på och lär känna varandra kan vi också se och avslöja propaganda och felaktigheter. Vi kan lättare klara av kriser och katastrofer i vardagen, såsom strömavbrott, översvämningar och bränder. Vår styrka ligger i vår samhörighet och gemenskap. Försvar och samhällets krisberedskap är också ett feministiskt parti, och kampen för jämställdhet är en naturlig del av vårt arbete. Det syns också i försvars- och säkerhetspolitiken. I går hade en utfrågning om FN:s resolution om kvinnor, fred och säkerhet. Experter på området visar tydligt att jämställdhet och kvinnors rättigheter är avgörande för att bygga hållbar och långsiktig fred. Just nu pågår SVT:s och veckolånga satsning Musikhjälpen. är temat Sex är inte ett vapen, och det leder tanken till förra årets Nobelpristagare i fred, och , och det viktiga arbete de gör för kvinnors rättigheter mitt i några av världens värsta konflikter. är arbetet för jämställdhet här på hemmaplan viktigt. Antalet kvinnor i Försvarsmakten är fortfarande långt från en minimidefinition av jämställdhet. Detta måste givetvis förändras, och det är otroligt viktigt att ett strategiskt arbete pågår och fortsätter för att få fler kvinnor att vilja göra värnplikt, att söka sig till Försvarsmakten och att vilja stanna kvar. Arbetet för jämlikhet och jämställdhet knyts ihop i starka stöd för den allmänna och könsneutrala värnplikten. Återinförandet av värnplikten var bra både för att få en stark försvarsmakt och bättre rekrytering och för att få en befolkning som har större kunskap om och erfarenhet av totalförsvaret. Detta ger också en bra bieffekt eftersom vi genom värnplikten kan bygga ett mer jämlikt samhälle. Det är i värnplikten som ungdomar med olika bakgrund på ett ganska naturligt sätt träffas, lever, lär och arbetar tillsammans, vilket tycker är mycket värdefullt. För är det viktigt att försvar har en stark folklig förankring och att de som deltar i försvarsarbetet representerar hela befolkningen och har olika bakgrund, kunskap och erfarenhet. Här har också de frivilliga försvarsorganisationerna en viktig roll i att fånga upp engagemang och att stödja och stärka samhället. Vi har alla ett gemensamt ansvar för att möta alla olika former av hot, om de så är klimatrelaterade, kommer från desinformation eller kommer från rasism eller extremism. Vi ser också fram emot att få en värnplikt med civila delar framöver för att stärka samhällets beredskap överlag. Klimatförändringar och naturkatastrofer är ett allvarligt hot mot landets och invånarnas säkerhet. Vi ser runt om i världen att naturkatastrofer är en grundorsak till krig och konflikter. Att motverka klimatförändringarna är därför att arbeta för en fredligare och säkrare värld. Därför måste detta ha högsta prioritet i samhället. Vi måste ha en säkerhetspolitik och en krisberedskap som är fokuserad på att vi kommer att behöva hantera naturkatastrofer framöver. Vi måste våga fatta beslut som motverkar denna typ av kriser. Neutraliteten och alliansfriheten är de viktigaste beståndsdelarna i försvars- och säkerhetspolitik. Vi säger ett tydligt nej till ett svenskt medlemskap i , och vi menar att värdlandsavtalet måste rivas upp. Försvar och samhällets krisberedskap Dagens socialdemokratiska och miljöpartistiska regering verkar vilja ta varje nytt steg som går för att närma sig Nato. Vi ska ha ett gott samarbete med alla länder runt omkring oss, men vi ska inte sträva efter att sitta vid precis alla mötesbord och gå på precis alla möten som vi bjuds in till av Nato. I stället för att närma oss den kärnvapenallians som Nato är bör vi markera fredens betydelse och ta de sista stegen för att på riktigt skriva under FN:s konvention mot kärnvapen. För att ska kunna vara ett tryggt land och ett starkt samhälle att leva i där verksamheter som äldreomsorg, förskola, sjukvård och sophantering fungerar behövs ekonomiska resurser till alla delar av samhället. ser med stor oro på nedskärningar i och regional sektor. går personalen på knäna, utan att vi har några större externa kriser i samhället. Ska verksamheter fungera även i händelse av kris krävs att personalen inte redan från början är utarbetad eller underbemannad. behöver därför en budget och en politik som ger större resurser till välfärden, mer trygghet till befolkningen och mer jämlikhet i vårt land. Låt mig också ta chansen att tacka vår utskottsordförande för ett inkluderande ledarskap och ett trevligt år i utskottet, trots att vi inte alltid tycker likadant. 135 (SD) replik: Jag har två frågor. För det första: Varför vill inte och stödja att vi öppnar ett rekryteringskontor i , till exempel i ? Vi är båda för en värnpliktsökning om 8 000 man. För det andra: Hur ser på närmandet till ? Vi vill på lång sikt gå i förbund med ”bortom fredstida förhållanden”, som försvarsministern uttryckte det. Hur ser på det? 136 (V) replik: Jag tackar för frågorna. Vi vill gärna se ett rekryteringskontor till, och det är väl lämpligt att det blir i norra . Om det ska ligga i , eller någon annan stad får myndigheterna själva bestämma. Vi politiker ska inte bestämma på den detaljnivån. Men om ska få fler värnpliktiga, vilket tycker, och sedan kunna utöka med civilplikt behövs det definitivt fler mönstringsmöjligheter. Vårt samarbete med är bra. Men för är det viktigt att är militärt alliansfritt. Jag vill inte gå in i en allians med på försvarsområdet, men det är bra att vi har ett nära samarbete. Vi måste ha ett nära samarbete med alla länder runt omkring oss, på de olika ländernas egna villkor. Vi svenska politiker fattar ju beslut om vår politik och utveckling, precis som de finska politikerna gör i sitt land. Men ett gott samarbete med är viktigt. 137 (SD) replik: Försvar och samhällets krisberedskap När det gäller den första delen, att man ska låta myndigheterna bestämma, har chefen för F 21 begärt att vi ska öppna ett kontor där. Detta var den viktigaste saken för honom, för att möjliggöra ökad rekrytering. Det är alltså myndighetschefen där uppe som har sagt detta. Min fråga är fortfarande: Varför stöder inte ett sådant förslag, som bland andra vi har lagt fram? Jag tror att fler har lagt fram förslag. Vad gäller alliansfriheten är det tydligt, och detta har jag inga kommentarer till. 138 (V) replik: När det kommer ett förslag från , eller Totalförsvarets plikt- och prövningsmyndighet som det ska heta, kommer vi alla såklart att titta på det. Vilken stad det ska hamna i kommer att bedömas av personer som har mycket bättre möjligheter än jag att bedöma det. Jag håller med chefen för F 21 helt och hållet. Jag förstår att de vill ha ett kontor uppe i norra . Jag tror att det vore jättebra. Men jag inväntar förslaget från de relevanta myndigheterna, och så får vi ta ställning till det när det kommer hit. 139 (KD): debatterar vi något så viktigt som försvar och samhällets krisberedskap. Som flera har varit inne på befinner vi oss i ett allt tuffare säkerhetspolitiskt läge, och jag vill börja med att påminna lite om detta läge. aktivitet i närområdet såväl som på andra platser har inte avstannat efter den olagliga annekteringen av 2015, utan det pågår ett krig i östra . Det är visserligen lågintensivt, men i genomsnitt tio personer dör där. färdigställde en bro mellan och , vilken av och flera andra länder betraktas som olaglig och som en del i det pågående hybridkriget i gråzonen. Vi ser också att har genomfört kärnvapenövningar i stor omfattning med deltagande av flygplan, fartyg, ubåtar och landbaserade system . Vi ser även exempel på aktiviteter i vårt eget närområde. har genomfört en omfattande marin övning utanför den norska kusten med ett fyrtiotal deltagande enheter. Den norska överbefälhavaren menar att det var den största ryska övningen i det aktuella området. Syftet har sannolikt varit att öva avregling av området och förhindra amerikansk militär verksamhet vid en konflikt. Över har genomfört flygföretag med strategiska bombflygplan av typen , flygplan som normalt sett inte är baserade i vårt närområde. Slutligen har Östersjömarinens flygregemente tillförts nya stridsflygplan av typen . Man har även omfördelat en mängd äldre stridsflygplan till Östersjömarinen. Detta säger jag bara för att belysa det som Försvarsberedningen slog fast, nämligen att vi har ett tuffare säkerhetspolitiskt läge och att detta är något som pågår . Det vi sa i Försvarsberedningen var att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. Om det är så måste vi ändra på detta. Vi måste se till att vi kan försvara oss mot ett väpnat angrepp. Försvar och samhällets krisberedskap Det förslag som vi lade fram och som påbörjades var först en rapport om vad som behöver göras i det civila försvaret, men kom det militära. är det viktigt att detta genomförs. Det är väl avvägt. Det är viktigt att man inte plockar ut delar utan genomför helheten. Det är också viktigt att vi kommer upp i de 84 miljarderna och att det är beräknat på kostnadsläget 2019. Det måste få vara en halvhalt, alltså 1 ½ procent av bnp 2025. Sedan måste det fortsätta för att vi ska kunna genomföra den upprustning som krävs. Vi har stora utmaningar inom de olika försvarsslagen. Det krävs stora satsningar på marinen, på armén och på flygvapnet. Inte minst är det viktigt med logistiken och ledningen. Detta betonar vi i Försvarsberedningen. Vi använder mycket av materielen, men genom att satsa på detta får vi vår försvarsmakt att bli krigsduglig. Det är detta som är så viktigt nu: att vår försvarsmakt fungerar, om det värsta skulle hända. Det är också viktigt med det civila försvaret och att vi stärker livsmedelsförsörjning och energi. Vi ser att exempelvis blivit utsatt för cyberattacker som har gjort att de har mist strömförsörjningen. Detta kan också drabba , och därför är det viktigt nu att vi stärker försvaret. Detta gäller inte minst cyberförsvaret, där det är alldeles för lätt att få på knä. Vi har sett cyberattacker mot och mot andra länder, och måste vi se till att stärka upp här. Vi kristdemokrater har i vårt budgetförslag lagt till pengar för att kunna stärka det civila försvaret. är det 300 miljoner, och sedan är det 600 miljoner. Det som är viktigt är att det övas, och här kan vi lära mycket av . De säger själva att de lärde sig från att bygga upp det civila försvaret, men de lade aldrig ned det. De har ett bra sätt där de använder privata företag och näringslivet och där de hittar ersättningar som gör att de kan ha till exempel drivmedelslager. De kan också öva så att det fungerar om det värsta skulle hända. Det är glädjande att vi har ett utskottstillkännagivande när det gäller inspektion för Totalförsvaret. Det är en motion av som vi har fått majoritet för. är det viktigt att vi följer upp och ser hur det går och att vi kan visa svenska folket de framsteg som görs. Jag tycker att är ett föregångsland här. De har haft en vitbok där de redovisar för den tyska hur det går med varje vapenslag inom försvarsmakten, exempelvis ubåtarna – hur många som har varit i tjänst, hur många som ligger i docka, vad det har kostat och så vidare. Man har en öppenhet. Jag tror att sådant kommer att behövas. När vi nu ska satsa alltmer på att göra nödvändiga satsningar på Försvarsmakten är det viktigt att vi visar hur det går och vilka framsteg som görs så att vi på det viset kan motivera varför vi behöver satsa ännu mer pengar framöver för att få Försvarsmakten att fungera och kunna ge trygghet för svenska folket och också hjälpa till i vårt närområde. Med dessa ord yrkar jag bifall till reservation 7. Jag vill passa på att tacka fru ordföranden för ett mycket gott samarbete och önska henne lycka till i . Försvar och samhällets krisberedskap 140 (L): Manifesterad genom vår representativa demokrati kan jag konstatera att det svenska folkets försvarsvilja kanske är högre nu än . Sju av kammarens åtta politiska partier står nu bakom en höjning av det årliga försvarsanslaget med, hör och häpna, . Dessa resurser skapar stora möjligheter, men jag vill understryka att de också är förenade med ett stort ansvar. När Liberalerna nu funderar över 2020-talets försvarspolitik är det två ledord som framskymtar tydligare än något annat. Det ena är kostnadseffektivitet, och det andra är synlighet. Att tillföra stora summor i anslag till en statlig monopolverksamhet är förenat med risker. Därför krävs det, precis som framhöll, en totalförsvarsinspektion där experter kontinuerligt kan följa upp och revidera totalförsvarsverksamheten i vårt land. Jag tror inte att det kommer att räcka med denna inspektion, fru talman. Jag tror att vi dessutom på allvar i kammaren måste börja fundera på kontrollstationer under inriktningsbeslutets period. Det andra ledordet är synliga resultat. Om Försvarsberedningen nu blir bönhörd handlar det om att vi ska inrätta fem nya organisationsenheter. Det är K 4 i , AMF 4 i , F 16 i och därtill två infanteriregementen. Detta är synligt. Det kommer svenska folket att uppmärksamma liksom att vi nu fördubblar uttaget till militär grundutbildning till 8 000 värnpliktiga eller 2025. Om vi inte lyckas med kostnadseffektiviteten, om vi inte landar i synliga resultat den här gången, är min bedömning att då kommer resan mot efter 2025 att avbrytas. Strategiskt sett är inte en halvö utan en ö. När vi föreställer oss en motståndare ser vi honom komma antingen på havsytan eller i luften ovanför. Det är när motståndaren befinner sig där som han är gripbar för oss och sårbar. Det förhållandet har lett till att vi traditionellt satsat på fjärrstridskrafter, det som vi ibland brukar kalla för ett skalförsvar. Både flygvapnet och marinen kommer även att dominera när det gäller vår försvarsekonomi. Men behöver också ett försvar på djupet. talade försvarsminister i . Han uttalade då att nästa försvarsbeslut borde bli ett arméns försvarsbeslut. Jag håller helt med honom. kan inte fortsätta att vara ett land som har dubbelt så många stridsflygplan som vi har fälthaubitsar. Det finns ingenting som en motståndare hellre vill slippa än att gå in på marken och fastna där. Om han tvingas till det är det förenat med helt andra kostnader och helt andra risker för denna motståndare. Det är hög tid att återuppbygga de svenska markstridskrafterna. Jag yrkar bifall till reservation nr 8. 141 (MP): Försvar och samhällets krisberedskap Den försvarspolitiska inriktningsproposition som gäller nu –2020 innehåller bland annat förslag till mål för det civila och militära försvaret och förslag till inriktning för krigsförband i försvarsmaktsorganisationen. Som underlag för den kommande försvarsinriktningsperioden ligger nu rapporten – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 och rapporten – Inriktningen av säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret 2021–2025 tillsammans med Försvarsmaktens eget underlag på bordet. Inom ramen för Försvarsberedningens arbete i rapporten lämnades förslag till ett mål för totalförsvaret som Försvarsberedningen anser bör ersätta dagens mål för det militära försvaret respektive det civila försvaret: Totalförsvaret ska enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara mot väpnat angrepp och värna vår säkerhet, frihet, självständighet och handlingsfrihet. Vi kanske inte ska gå händelserna i förväg. Men om inte himlen faller ned riktigt ännu ser det ut att bli så att det svenska totalförsvaret nu är på väg in i en kraftig uppbyggnadsfas och att det är dags att skifta tänk. Vi är kvar till. Men det är ett stort skifte inom försvarspolitiken som vi upplever nu på väg in i nästa försvarsinriktningsperiod. Det är mycket stora summor som år för år kommer att tilldelas det militära försvaret. Det är, som också uttryckte det, inte helt oproblematiskt för en verksamhet att från att arbetat med att dra åt tumskruvarna, fasa ut olika inriktningar och dra ned på personal, styra om, flytta om och stänga ned, till att, som politiken nu önskar, fort och effektivt bygga upp ett väl fungerande totalförsvar igen. Det närmaste året blir ett kickoff-år, då medel som försvaret efterfrågade för att slippa behöva skära än mer i princip har tilldelats i denna budget. Det är , , som försvaret ska jobba på att styra om, framför allt i tanke tror jag, och börja bygga för framtiden. Vi ska som sagt inte föregripa den kommande beredningen av en försvarspolitisk inriktningsproposition. Men vi vet ju i stort vilka medel det handlar om för att stärka det militära försvaret. Propositionen kommer att arbetas fram för att gälla till 2025. Ju bredare överenskommelsen om totalförsvarets kommande år blir, desto bättre för . Det är min absoluta övertygelse. Vi partier skiljer oss en del åt i riktning och innehåll, ibland mycket, ibland mindre. Det är naturligtvis det som gör att det finns behov av flera partier. Vi i vårt parti, exempelvis, skulle hellre sett en betydligt snabbare och bredare uppbyggnad av det civila försvaret och mer arbete för att motarbeta cyberhot och hoten mot demokratin. Det handlar om mer fokus för att förebygga de effekter som kommer ur de alltmer accelererande klimatförändringarna. Det handlar om mer arbete och medel till att minska utsläppen, eftersom det ju är utsläppen som driver klimatförändringarna. Vi tror oss se att de hoten kommer att vara över oss fortare. Det är skogsbränder, långvarig torka och översvämningar. De är här de facto . Försvar och samhällets krisberedskap Här och hotas demokratin dagligdags. Försök att störa och förstöra strukturer i samhället med internet som vapen pågår också här och . Jodå, regeringen bygger på dessa områden. Vi har inlett arbetet med att forma ett nationellt cybersäkerhetscenter. Vi har byggt upp en del viktiga samarbeten i dessa frågor och har absolut en del funktioner på plats. Men vi ligger steget efter och har mycket kvar att göra. Många kommuner och regioner har det tufft, Livsmedelssäkerhet och läkemedelsäkerhet är områden där vi har mycket kvar att arbeta med, men det militära försvaret går som sagt först. Det är inte för att det är vår högsta önskan i vårt parti utan för att vi ser att en bred överenskommelse mellan så många partier som möjligt är en oerhört viktig faktor för , för förtroendet för och för skyddet av . Jag vill ändå passa på att, liksom utskottet, betona vikten av ett samlat totalförsvarsbeslut . Försvarsberedningen har lämnat två rapporter. Det finns all anledning att uppmärksamma oss alla på vikten av att än tydligare beakta det civila försvaret i det fortsatta arbetet. I delbetänkandet Motståndskraft framhöll Försvarsberedningen att totalförsvaret måste bygga på en trovärdig militär och civil förmåga. I rapporten konstateras att den militära och civila verksamheten i totalförsvaret måste kunna hantera bredden av medel som en angripare kan använda för att försöka nå sina mål. Ett starkt civilt försvar kommer att kräva förmågor och resurser som inte finns . Det är av stor vikt att den svenska författningen innehåller de bestämmelser som är nödvändiga för att totalförsvaret ska kunna lösa sina uppgifter och för att det svenska samhället ska fungera i laga former även under kriser och i krig. Det kommer att arbetas med olika utredningar som ska göra det möjligt att gå åt rätt håll i dessa frågor . Jag ser fram emot att ta del av dem och ser fram emot ett samlat förslag när det gäller totalförsvarets inriktning och att det civila försvarets uppbyggnad beaktas ytterligare. Jag ställer mig bakom utskottets förslag till största del men yrkar bifall till reservation 3 under punkt 4. 142 (M): Vi är alla överens om att försvarsförmågan behöver öka.