prot · H70923 · 2019-10-22 00:00:00 — Är denna fråga den viktigaste för bostadsministern får han naturligtvis uppmana sina riksdagsledamöter att rösta på moderatbudgeten. Men vad kan då bostadsministern göra? Ja, det finns till exempel ett tillkännagivande från om att förenkla när det gäller andelstal i vägföreningar. har gett ett tillkännagivande om det till regeringen. Det är bara att leverera. Då avlastar vi Lantmäteriet. Hur långt har man kommit i det arbetet? Kommer det skarpa förslag och någonting som gör skillnad på riktigt? Jag tror att det är väldigt viktigt. Jag kan försäkra bostadsministern att han ofta kommer att få komma till kammaren. Vi kommer att följa frågan för att se till att regeringen faktiskt gör någonting så att vi får ned handläggningstiderna. Jag skulle gärna vilja att ministern åker till . Vad har man gjort i som har varit så lyckosamt? Där är det mycket kortare handläggningstider till en lägre kostnad. Vad är det man har gjort i som gör att det är lägre kostnad och kortare handläggningstider? Vad gör man i ? Uppenbarligen finns det saker våra nordiska grannländer gör bättre än . Sedan handlar det naturligtvis om att hitta ett system för hur vi kan få bort de oacceptabla skillnaderna mellan till exempel Ö-vik och . Det handlar om att alla kommuner kortar sina handläggningstider. Här är regelförenklingar, som regeringen äger, en oerhört viktig fråga. 59 Statsrådet (MP): Jag vill tacka för att han lyfter frågan, och jag ser fram emot fortsatta diskussioner i ämnet. Detta är ett engagemang som vi uppenbarligen delar. Jag tycker att det är viktigt att vi för en kontinuerlig diskussion om hur vi kan se till att lantmäteriverksamheten fungerar allt bättre framöver. Det är viktigt i en sådan här debatt att inte bara vara svartsynt utan att också se att det finns en rörelse i rätt riktning. Då kan man göra allt man kan för att skynda på den rörelsen så att det går ännu snabbare framöver. Det är det som vi ägnar oss åt från regeringens sida. Jag vill dock varna för att det finns en fara i att jämföra äpplen och päron och att säga att olika lantmäterimyndigheter har exakt likadana uppgifter. Det är stor skillnad på hur lantmäterimyndigheterna arbetar och på vilka typer av ärenden som de handlägger. Jag tycker att det är imponerande att vår nationella lantmäterimyndighet har lyckats effektivisera sitt arbete. Man har faktiskt en väldigt stor del av ärendena trots att man har en betydligt mindre andel av de lantmäterianställda. av de handläggande lantmätarna finns på det statliga Lantmäteriet, men de handlägger av alla ärenden. Det visar att det finns en effektiviseringspotential som kan uppnås även inom de kommunala lantmäterimyndigheterna. Det är ett viktigt arbete. Vi lägger nu stor kraft på att se till att vi får en bättre samordning och att vi kan handlägga dessa ärenden betydligt snabbare. Vi får en bättre och bättre balans, där vi nu avslutar fler ärenden än dem som kommer in. Det gör att vi successivt kan komma ned till kortare handläggningstider. Det sker inte av en slump, utan det sker på grund av att regeringen har prioriterat dessa frågor. Vi har också vidtagit åtgärder som börjar få positiv effekt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2019/20:38 om unga på bostadsmarknaden 60 Statsrådet (MP): har frågat mig vad jag avser att göra för att underlätta för unga vuxna med fast inkomst att köpa sin egen bostad. Inledningsvis vill jag säga att jag delar oro för ungas situation på bostadsmarknaden. Frågor om ungas inträde på bostadsmarknaden är centrala. behöver bilden nyanseras. Hushållens skuldsättning har gett anledning till oro, och för att stärka hushållens motståndskraft har flera makrotillsynsåtgärder genomförts. Det är viktigt, både för den finansiella stabiliteten och för bostadsmarknadens funktionssätt, att minska riskerna förknippade med hushållens skuldsättning. I ett scenario med en kraftig konjunkturnedgång och prisnedgång på bostadsmarknaden utgör hushållens motståndskraft en viktig del av förmågan till återhämtning både avseende ekonomin i stort och för bostadsmarknaden. I enlighet med januariavtalet, som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna, ska en omfattande skattereform genomföras, som bland annat syftar till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. En sådan översyn kan ge möjlighet att skapa långsiktighet och stabilitet på bostadsmarknaden. I samband med detta är det naturligt att beakta kreditmarknadens funktionssätt och dess påverkan på inträde för särskilda grupper. För dem som är nya på bostadsmarknaden är det ofta aktuellt att hyra sin bostad. I enlighet med januariavtalet arbetar regeringen med att effektivisera och koncentrera investeringsstödet för hyreslägenheter. Investeringsstödet har beviljats för ca 26 000 lägenheter och är ett viktigt verktyg för att skapa förutsättningar för byggande av lägenheter med rimliga krav på hyresgästernas betalningsförmåga. 61 (M): Jag tackar statsrådet för svaret, även om det enda konkreta i detta svar egentligen handlar om subventioner till hyreslägenheter. Men frågan rörde möjligheten för unga att köpa en bostad. Jag kommer från , en av de städer där det är svårast för unga att skaffa en bostad. Hemma har jag träffat unga vuxna som söker bostad, byggbolag som vill bygga bostäder för unga och arbetsgivare som söker personal – ofta just unga utexaminerade från universitet och högskola. De vittnar alla om samma problem, nämligen svårigheterna att hitta bostäder även för dem som har fast inkomst. Precis som statsrådet är inne på handlar det bland annat om brist på hyresrätter. Kötiden för en lägenhet i allmännytta är och i centrala staden upp till . Kötiderna är liknande här i . Men det handlar minst lika ofta om en barriär för att köpa en bostadsrätt. Låt mig illustrera detta med ett exempel. har kartlagt hur mycket som krävs i lön för att man ska kunna köpa en bostadsrätt för snittpris och snittavgift i kontantinsats i 20 svenska kommuner och klara krav på amortering, ränta och avgift samt ha pengar kvar för levnadsomkostnader. I krävs det då en lön på och i en lön på . är medellönen i åldern 25–för män och för kvinnor i . Medelinkomsten är alltså hälften av vad som krävs för att få lån till en etta – en etta. Detta skapar problem inte bara för den enskilde som vill ta sig in på bostadsmarknaden utan också för företag som får svårt att rekrytera och för samhället i stort, eftersom tillväxt och utveckling hämmas när vi inte släpper in unga vuxna i våra städer. har en arbetsmarknad som är extremt kunskapsintensiv och innovativ med arbetsgivare som med ljus och lykta söker efter personal. Detta handlar alltså om unga ambitiösa vuxna, ofta akademiker, som inte kan köpa sig en bostad. För dessa personer är alternativet kanske inte att flytta till en mindre stad och sedan pendla in till storstaden med flera timmars restid utan snarare att flytta ut i eller världen till en stad med en fungerande bostadsmarknad. Man kan också titta åt andra hållet. Många av de företag som jag har träffat berättar att det ofta är bostadsbristen som fäller avgörandet när unga talanger från andra länder känner sig nödgade att tacka nej till ett arbete i och i . Statsrådet anger i sitt svar att han delar min oro för unga på bostadsmarknaden. Han hänvisar sedan till 73-punktsprogrammet och att en omfattande skattereform ska genomföras och att det i samband med detta är naturligt att beakta kreditmarknadens funktionssätt och dess påverkan på inträdet på bostadsmarknaden för särskilda grupper. Jag måste då fråga statsrådet: När bedömer han att en sådan skattereform skulle kunna vara på plats? Och kommer regeringen att vidta några andra konkreta åtgärder för att underlätta för unga människor med fast inkomst att kunna köpa en bostad ? 62 Statsrådet (MP): Det är absolut bekymmersamt för en ung person att ta sig in på bostadsmarknaden . Det är ett bekymmer som vi behöver jobba med och hantera. Det är dock knappast ett nytt bekymmer. Det är inte så att det har varit superenkelt för unga att komma in på bostadsmarknaden under alla tider fram till , utan detta är någonting som jag känner igen från när jag skulle göra mitt inträde på bostadsmarknaden och som jag känner igen från alla som har trätt in på bostadsmarknaden mellan då och . Detta är alltså ett bekymmer som vi har levt med länge och som vi såklart ska försöka se till blir så kortvarigt som möjligt. Vi ska se till att vi verkligen ger möjlighet för så många unga som möjligt att komma in på bostadsmarknaden, oavsett om det är genom hyresmarknaden eller genom köpemarknaden. Jag tycker att det är viktigt att notera att vi alla är olika som individer och har olika preferenser. Därmed är det också bra att det finns olika marknader och att inte alla tvingas in på köpemarknaden om det inte är ens egen preferens. Man kanske inte vill gå in i sitt livs största affär utan ha en större flexibilitet. Då är det bra om det också finns en fungerande hyresmarknad. En väl fungerande hyresmarknad kan också avlasta marknaden för köpta bostäder. Dessa två hänger också väldigt mycket ihop. Det är inte så att vi inte tycker att detta är ett problem, utan vi tycker verkligen att vi behöver göra insatser för att underlätta för unga att komma in på bostadsmarknaden. Jag vänder mig lite grann mot de exempel som kommer med i sitt inlägg. När han talar om medellönen och att den skulle omöjliggöra för unga att köpa en egen bostad måste man också vara medveten om att i beräkningen av medellön ingår många i denna åldersgrupp som studerar och som deltidsarbetar. Det gör att det kanske inte blir en rimlig jämförelse. Fokuserar man på dem som har en fast och stabil inkomst skulle resultatet bli ett helt annat än det som redovisar. Det är nog ganska självklart för många att det för en student med denna inkomst inte är särskilt lätt att köpa en bostad på dagens bostadsmarknad. Då kanske det är viktigare att man ser till att det finns tillgång till studentbostäder. Där har vi nu ett ambitiöst beting att till exempel genom Akademiska Hus bygga 11 000 nya studentbostäder . Det är alltså en betydligt högre takt i byggandet av studentbostäder än vad det har varit tidigare. I enlighet med januariavtalet ser vi till att verkligen arbeta intensivt med bostadsmarknaden. Bland annat har vi en punkt om att reformera hyresmodellen både för nya fastigheter och för befintliga hyresrätter. Att avskaffa räntebeläggningen på uppskovsbeloppet finns med som en punkt i januariavtalet för att öka rörligheten på bostadsmarknaden. Det finns också en punkt om att genomföra omfattande regelförenklingar. Det är ett arbete som pågår i en stor statlig utredning som kommer att leverera sina förslag . Vi har också gjort konkreta insatser, till exempel när det gäller komplementsbostadshus – att man ska kunna bygga med en bättre boarea och att de därmed blir mer tillgängliga som just bostäder, inte minst för unga. Även investeringsstöden för hyresbostäder är en viktig punkt som gör att det nu tillkommer hyreslägenheter till en rimlig hyra som passar just unga människors inkomstnivåer. På det sättet finns även den vägen för att kunna få en bostad. Detta är alltså ett högt prioriterat område inom januariavtalet för de partier som har kommit överens om januariavtalet. Det syns också mycket tydligt i detta avtal. Det tycker jag är viktigt, eftersom bostadsmarknaden är en viktig del i att ha ett fungerande samhälle och inte minst en fungerande ekonomi, så att man kan få en bostad där jobben finns eller söka sig till en utbildning som man vill ha. Då ska det också finnas möjlighet att få en bostad. 63 (M): Jag tackar statsrådet för svaret och uppskattar verkligen att statsrådet delar min oro. Jag tror att många unga människor som inte kan köpa en bostad också uppskattar det. Men, som statsrådet var inne på, problemen är omfattande. Jag tror att många kanske hade uppskattat politisk handlingskraft mer än att statsrådet bara känner oro. När det gäller medelinkomst kom med en motsvarande beräkning där man tittade endast på akademiker med fast anställning. Resultatet var att en 28-åring med akademisk examen och fast inkomst får lån i bara hälften av 25 största städer för att köpa en genomsnittlig enrumslägenhet. Det är alltså ett problem också för dem som har fast inkomst och som har utbildning. Man fick nej inte bara i , och utan också när man letade sig ut i regionerna och . Detta är alltså ett stort problem, inte bara för studenter utan även för människor med lön. Vi talar om att problemet har funnits länge, och det har det absolut. Men det har ju förvärrats – det är det som är min poäng – av amorteringskraven och kraven på höjd egeninsats. Kraven har kanske ett gott syfte, men de gör ju att unga människor faktiskt får problem att ta sig in på bostadsmarknaden. Ministern talar om att man har olika preferenser, fru talman. Även det försökte jag lyfta i den här interpellationen: Många unga vill köpa en bostad, men regeringen pratar egentligen uteslutande om hur man vill förändra i hyresmodellen. Det är bra, men det finns som sagt många olika preferenser på bostadsmarknaden. Ett annat problem i detta är att det blir en insider–outsider-problematik där vi riskerar att stänga ute egentligen en hel generation människor från bostadsmarknaden om vi gör det svårt för dem att ta sig in på marknaden trots att de har en egen, fast inkomst. Tittar vi till exempel på det andra amorteringskravet, som berör låntagare med skulder som överstiger 4,5 gånger inkomsten, slår det hårdare mot kvinnor än mot män just för att kvinnor tjänar mindre. Det finns alltså även en jämställdhetsaspekt här som jag tycker att man ska ta tag i. Det är som sagt bra att man är orolig, men vad vill man egentligen konkret göra för att komma till rätta med problemen? Vi talar om hyresmodeller och om skatter, men vad kommer i närtid? Och hur ser ministern på just insider–outsider-problematiken och jämställdhetsproblematiken? Jag tycker som sagt att det är viktigt att vi ser med oro på problemen, men här håller vi faktiskt på att skapa en barriär så att unga människor som har fast inkomst tyvärr inte kan ta sig in på bostadsmarknaden. 64 Statsrådet (MP): Jag har också tagit del av , och det är viktigt att poängtera att man i den inte har gjort en analys av de faktiska bolånekunderna – till exempel inom egen verksamhet – utan en mer teoretisk beräkning och en teoretisk modell. Där finns det lite bekymmer med metod: Man har tittat på vad man kallar en genomsnittlig etta på orten. Det är ju lite farligt att titta på bostadsmarknaden som om det bara fanns en enda typ av lägenhet att välja på som bostadskund. Som vi vet är bostadsutbudet väldigt brett, från relativt billiga lägenheter till väldigt dyra lägenheter, även inom segmentet enrumslägenheter. Jag tror att de flesta har förståelse för att den som är ung oftast har kommit in på arbetsmarknaden ganska – om man ens har gjort det; man kanske fortfarande studerar eller deltidsarbetar. I det läget har man inte hunnit få löneökningar och har därmed inte samma möjlighet till efterfrågan. Jag skulle vilja säga att det finns en gradient även när det gäller bostäder, från lite billigare till dyrare, och jag tror att det är naturligt att unga söker sig till den billigare delen av bostadssegmentet snarare än till den dyraste delen, som kanske människor som har fler år på arbetsmarknaden har större möjlighet att efterfråga. Det gör dock inte att man inte har tillgång till bostad över huvud taget, och det är det som är viktigt att notera. Hade man från sida tittat på sina egna bolånekunder och sett hur utvecklingen ser ut bland dem hade man troligtvis kommit fram till samma resultat som gör när den gör just bolåneundersökningar, nämligen att andelen unga bland bolånetagarna faktiskt inte har sjunkit. Den ligger i stället stabilt på av bolånetagarna. Däremot har andelen stigit , då den låg på en betydligt lägre nivå. Det man däremot ser efter de åtgärder som har vidtagits är att människor lånar lite mindre och att köpeskillingen har blivit lite lägre. Människor efterfrågar alltså en lite billigare lägenhet, kanske med lite färre kvadratmeter eller ett läge längre ut från stadskärnan. Detta har också lett till att vi totalt sett ser att priserna inte stiger så rasande snabbt som de har gjort – under mer än har vi haft priser som stigit med mer än 10–på de heta bostadsmarknaderna. Jag skulle säga att något som verkligen stänger ute unga från bostadsmarknaden är snabbt stigande priser. Det gör att den med en ganska stabil inkomst hamnar längre och längre efter i budgivningarna och får svårare och svårare att ta steget in på bostadsmarknaden. Vi ser , bland annat tack vare de åtgärder som regeringen och har vidtagit, en helt annan prisutveckling – vi ser inte alls de snabbt stigande priserna utan en stabil utveckling . Det tror jag kommer att göra att steget in blir mindre och mindre för många unga, i stället för större och större, som går. Vi jobbar nu med att göra en skatteöversyn, vilket finns med i januariavtalet. Ambitionen är att de punkter som finns i januariavtalet ska genomföras under den här mandatperioden. När man då gör en översyn av skattesystemet just med hänvisning till att bostadsmarknaden ska fungera effektivare finns det också möjlighet att se om vi i sammanhanget kan sänka trösklarna för unga att komma in på bostadsmarknaden. Det går också att göra en utvärdering av de befintliga verktyg vi har använt för att minska riskerna med hushållens skuldsättning, som ju är en relevant risk i svensk ekonomi. Kan detta uppnås med andra metoder, till exempel genom ändringar i skattesystemet? Vi arbetar alltså intensivt såväl med att förbättra hyresmarknaden och se till att det kommer ut lägenheter till dem som har behov av det som med att se till att bostadsmarknaden – till exempel genom skattesystemet – fungerar bättre och mer effektivt. 65 (M): Tack för svaret, statsrådet! Inför kommunalvalet fick frågan av de tre O:na vad han hade för råd att ge till ett ungt par som stod i begrepp att bilda familj och saknade bostad. Jag tror inte att vare sig journalisterna eller trodde att frågan skulle vara lika obesvarad . Det är intressant att statsrådet tar upp att tittade på hela marknaden och inte bara på sina egna bolånekunder, fru talman – ungefär som att det var ett metodfel. Hela poängen är ju just att ett antal människor inte kan ta lån, trots att de har utbildning och trots att de har fast inkomst, därför att de inte klarar reglerna. Det är det jag försöker lyfta i den här interpellationen. Precis som ministern själv säger i ett av sina anföranden är detta ett problem som har funnits väldigt . Sedan hänvisar han till utvecklingen på marknaden och säger att det alltid har varit så här. Det blir lite av ett cirkelresonemang. Ja, detta problem har funnits länge – det var som sagt svårt att ta sig in på bostadsmarknaden – men situationen har blivit svårare. Det beror bland annat på prisutvecklingen men också på krav på amortering, höjda krav på egen insats och så vidare. Det jag har försökt lyfta i den här debatten är frågan: Vad vill regeringen göra för att underlätta för att unga människor som inte vill hyra utan som faktiskt vill köpa – och som har fast inkomst – ska kunna göra det? Detta är ett komplext problem, och det är många saker som måste vägas mot varandra. Jag skulle dock säga att nuvarande situation är ohållbar, fru talman, och vi riskerar att skapa en situation där en hel generation som arbetar och gör rätt för sig ändå kommer att stängas ute från bostadsmarknaden. Jag tackar statsrådet för en bra debatt. Jag hoppas att vi kan fortsätta att diskutera de här frågorna vidare. 66 Statsrådet (MP): Jag tycker att man ofta får en mer relevant bild när man utgår ifrån hur marknaden faktiskt ser ut genom faktiska exempel snarare än när man gör teoretiska beräkningar. Tittar vi på den faktiska utvecklingen ser vi att det inte är som säger, nämligen att en hel generation stängs ute från bolånemarknaden. Tvärtom är andelen unga bland bolånetagarna stabil och ligger på . Det är också glädjande ur och min synvinkel gällande försöken att få en bättre balans på bostadsmarknaden att vi nu har historiskt höga nivåer på bostadsbyggandet. kom 55 000 bostäder ut på bostadsmarknaden, vilket kan jämföras med genomsnittet , som är 30 000. Takten är alltså nästan dubbelt så hög som den har varit och årtiondena. När vi nu börjar få en bättre balans, där utbudet tydligt ökar, blir det också lättare att få en balans mellan utbud och efterfrågan. Jag skulle säga att det är glädjande att vi har lyckats få upp byggtakten. Vi kommer att vara angelägna om att se till att vi kan fortsätta att ha en hög byggtakt, och därför har vi bland annat en högre växel inlagd i bostadspolitiken. Vi avsätter resurser i budgeten för att se till att det byggs lägenheter som annars inte skulle ha kommit ut på marknaden, till exempel mindre hyreslägenheter med hyror som även människor med lägre inkomster faktiskt har råd att betala. Jag tror att det är en viktig del i att hitta lösningar på problemen med bostadsmarknaden. Jag tror däremot inte att lösningen är som det ibland låter, nämligen att bara sänka kraven på bolånekunder och därmed flytta över risken på dem som sätter sig i skuld för att köpa bostäder på en marknad där priserna ligger på väldigt höga nivåer. Det medför risker för samhällsekonomin, men det medför också risker för den enskilde. Det bor fortfarande människor i som har skulder kvar från 90-talskrisen därför att de var tvungna att sälja med underskott men sitter kvar med lånen. Låt oss inte utsätta hushållen för den typen av risker! Låt oss i stället ha kontroll på kreditmarknaderna och därmed också på bostadsmarknaden. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2019/20:42 om det offentliga åtagandet inom geodata 67 Statsrådet (MP): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra det offentliga åtagandet inom geodata och införa öppna geodata så att nödvändiga effektiviseringsvinster kan hämtas hem . Tillgången till data blir allt viktigare inom allt fler samhällsområden. En ordnad tillgång till data med känd kvalitet är en viktig del av lösningen på flera av våra stora samhällsutmaningar. Lantmäteriet har på regeringens uppdrag gjort uppskattningar av den ekonomiska nyttan av ett samlat nationellt tillgängliggörande av geodata i samhällsbyggnadsprocessen som visar på ett potentiellt ekonomiskt värde på 22–. Regeringen har även gett Lantmäteriet i uppdrag att redovisa lösningar, kostnader och en genomförandeplan för hur infrastrukturen för geodata bör utvecklas för att möjliggöra ett nationellt tillgängliggörande av alla geodata inom samhällsbyggnadsprocessen. Uppdraget slutredovisades , och de förslag som myndigheten lämnade bereds nu inom . har Lantmäteriet tillsammans med flera andra myndigheter även slutredovisat två regeringsuppdrag om en säker och effektiv tillgång till grunddata samt om ett säkert och effektivt elektroniskt informationsutbyte inom den offentliga sektorn. De förslag som myndigheterna lämnat bereds nu inom . Det omarbetade PSI-direktivet, som nämnde i sin interpellation, reglerar bland annat värdefulla datamängder. Det handlar om att handlingar vars vidareutnyttjande är förknippat med stora samhällsekonomiska vinster ska tillgängliggöras avgiftsfritt och vara maskinläsbara, åtkomliga via gränssnitt för tillämpningsprogram samt förenliga med villkor för öppna licenser. Vilka värdefulla datamängder som ska tillgängliggöras kommer att fastställas inom ramen för en genomförandeakt som beslutas av Europeiska kommissionen. Kommissionen avser att fatta beslut om en genomförandeakt . Precis som framhåller har regeringen tillsatt en särskild utredare som fått i uppdrag att lämna de förslag som ett genomförande av det omarbetade direktivet ger anledning till.