prot · H70925 · 2019-10-24 00:00:00 — Vi delar uppfattningen om problemet, och så snabbt som det någonsin går ska lagstiftningen tas fram. Något annat svar kan jag inte ge. Myndighetssamverkan mot grov brottslighet 35 (L): För oss liberaler är det lätt att stämma in i frågorna om utsatta platser. Det handlar om människor som bedriver handel, våra badhus samt våra offentliga och gemensamma bibliotek som är till för kunskap, inte att vara värmestuga åt grovt kriminella. Min fråga från Liberalernas sida handlar mer om de omfattande omvärldsförändringar vi ser när det gäller den grövre kriminaliteten. Vi ser hur globalisering och digitalisering påverkar så att allt blir så otroligt mycket mer komplext. Trots enorma satsningar med 10 000 fler polisanställda, vässade verktyg för polis och åklagare så att de kan gå vidare i enskilda utredningar krävs ändå mer av samverkan. presenterade, under polisens ledning, flera brottsbekämpande myndigheter en gemensam lägesbild där man pekade på att de kriminella nätverken är alltmer gränsöverskridande. De använder sig av alltmer avancerade digitala verktyg. Inte minst våra digitala legitimationer är ett brottsverktyg för dem som vill komma åt enskilda personers pengar. Detta gäller också våra välfärdssystem, vår arbetsmarknad samt narkotika- och våldsbrottslighet. Den breda ansatsen är tydlig. I samband med att brottsbekämpande myndigheter samverkar och lägger fram sina förslag är en viktig önskan att alla myndigheter inom välfärdsområdet ska ha – förutom att utföra sitt huvuduppdrag, rätt försäkringar, rätt a-kassa, rätt service – ett medskick att de också ska agera brottsförebyggande och brottsbekämpande. 36 Statsminister (S): Jag är glad att denna fråga har tagits upp eftersom den ingår i kampen mot den organiserade brottsligheten. Vi är fast beslutna att knäcka gängen, och då krävs att hela samhället, inklusive myndigheterna, ägnar sig åt brottsbekämpande verksamhet. Till exempel , och livsmedelsinspektörer i kommunerna måste samarbeta fullt ut med poliser och andra myndigheter. Det är precis vad polisen själv säger. sker en myndighetssamverkan mellan tolv myndigheter i och utanför rättsväsendet. beslutade regeringen att inrikta myndighetssamverkan lokalt, och det har burit framgång på sina ställen i just utsatta områden. Detta ska fortsätta. Precis som sa finns en gemensam lägesbild. De arbetar med den, och de sitter tillsammans i polisens egna lokaler och delar underrättelseinformation om individer och annat. Det är totalt 200 polisanställda som ingår i jobbet. I det 34-punktsprogram mot brottsligheten som tagits fram är punkt 8 just arbete med att förstärka det myndighetsgemensamma arbetet mot grov organiserad brottslighet. Styrningen är en del av detta, och den ska utvecklas så att allt fler myndigheter får precis det dubbla uppdrag som nämndes här – sitt eget grunduppdrag men också samverkan. Det ska också genomföras pilotprojekt i ett antal utsatta områden för att utarbeta ännu bättre strategier i detta arbete. 37 (L): Jag tackar statsministern för svaret. Vi får se till att vi verkligen angriper den grova brottsligheten, som håller på att äta sig in i själva samhällskroppen. Det är omfattande bedrägerier som vi kan ta del av i rapporter, både de som går att läsa på myndigheternas webbplatser och de som vi kan ta till oss i rollen som statsminister eller ledamot i justitieutskottet. Det handlar om CSN, LSS, a-kassan och andra ersättningar från och nystartsjobb. Det är en mängd områden där vi måste se till att uppdraget hos de beviljande myndigheterna också handlar om att förebygga och, som en underuppgift, bekämpa brotten mer operativt. Annars kommer det att sluta med förskräckelse. Jag hoppas att statsministern återkommer med ett förslag där alla berörda myndigheter får i tydligt angivet uppdrag att samarbeta för att förebygga och även bekämpa brott. 38 Statsminister (S): Vi är helt överens om vilket bekymmer detta är, och vi ska inte låta det gå över styr. Det är samhällets uppgift att visa medborgarna att samhället är starkare än dessa gäng. Det är därför brottsligheten måste bekämpas på flera olika sätt. Det gäller inte minst den ekonomiska brottsligheten, för den är ett sätt för kriminella att livnära sig och i några fall tyvärr leva väldigt gott på denna typ av verksamhet. Det här är skattebetalarnas pengar. De ska gå till välfärd. Om det är studiestöd eller arbetslöshetsförsäkring spelar mindre roll; de ska gå till medborgarna i som betalar skatt. De ska inte gå till organiserad brottslighet. Det är därför styrningen nu utvecklas vartefter så att fler myndigheter får samma uppdrag att naturligtvis sköta sitt fögderi men också ingå i samverkan med polisen och de andra myndigheterna. Vi ska knäcka den här brottsligheten. Åtgärder mot dödliga arbetsplatsolyckor 39 (S): Till och med har 32 personer omkommit på sin arbetsplats i . Det är mammor och pappor, människor som någon älskar, som på grund av brister i skydd och säkerhet aldrig kommer att komma hem igen. Det är 32 personer för mycket. Och kunde vi läsa om ytterligare en man som omkommit på en byggarbetsplats i . Vi socialdemokrater uppmärksammade tidigt behovet av att jobba för att minska antalet dödsolyckor i arbetslivet. Förra mandatperioden tog regeringen fram en första nollvision som en del i en bred arbetsmiljöstrategi. Tyvärr har dessa åtgärder inte varit tillräckliga. Vad avser statsministern att göra vidare i frågan för att minska antalet dödsfall i arbetslivet? 40 Statsminister (S): Nollvisionen är oerhört viktig att hålla i. Ingen ska behöva dö på sitt arbete. Det var därför vi startade förra mandatperioden med att ge ett rejält tillskott till så att det tillkom 150 inspektörer. Vi höjer nu beloppet så att vi kan fortsätta anställa fler inspektörer. Arbetslivsforskningen startades upp igen efter att ha tagits bort av den förra regeringen. Vi ger också inte minst polisen bättre möjligheter att inspektera arbetsplatser där man misstänker att här går det helt enkelt inte rätt till. Vi har överlämnat en proposition till med ett förslag om att maxbeloppet för företagsbot ska höjas från 10 miljoner till för allvarliga brott som begås av större företag. Vi föreslår att detta träder i kraft . Vi måste fortsätta se till att människor kan vara säkra på sina arbeten. agerande för fred i 41 (MP): Fru talman och statsministern! Hundratusentals människor är på flykt efter invasion av norra och offensiv mot den kurdiska befolkningen med bomber, granater och marktrupper. Det har rapporterats över 100 döda människor, även civila. Erdoğan vill upprätta en så kallad säkerhetszon i , dit han vill flytta upp till 2 miljoner av de 3,6 miljoner syriska flyktingar som finns i . Kurderna befarar att syftet är etnisk rensning, och det är inte svårt att dela den oron eller instämma i den beskrivningen av vad som faktiskt händer. Det är bra att har markerat mot Erdoğan tillsammans med EU. Det är bra att vi slutar exportera vapen till och att biståndet ökar med 100 miljoner. Men vad händer , och på vilket sätt kommer att verka för fred i regionen och stödja civilbefolkningen? 42 Statsminister (S): var ju bland de första som tydligt fördömde det som gjorde med sin militära offensiv i norra . Vi är drivande inom EU för att få EU att agera, inte minst genom att införa ett vapenembargo, eftersom det har gjort är ett brott mot folkrätten. Det försvårar naturligtvis för civilbefolkningen, och det kommer med stor sannolikhet att göra det lättare för Daish att fortsätta sina operationer. Vi har också verkat i , inte minst för att EU-länderna som ingår i säkerhetsrådet – exempelvis – ska driva frågan i säkerhetsrådet. Om jag kommer ihåg rätt togs den upp som en övrig fråga, men vi vill fortsätta driva att tar stort ansvar i frågan så att världssamfundet visar att detta inte är acceptabelt. Därutöver är det viktigt för oss att se till att det finns humanitära resurser så att vi kan hjälpa folk här och . Vi kommer aldrig att ge oss utan jobba för fred i norra . Utvisning av dömda asylsökande 43 (M): ska ta sitt delansvar för dem som är på flykt i världen. Människor med asylskäl ska få en chans ett bygga ett nytt liv här. Men den chansen förpliktar. Den som inte följer våra lagar utan gör sig skyldig till allvarligare brott måste anses ha förbrukat vårt förtroende. Det är inte en hård linje, fru talman. Det är en rättvis linje. En riksdagsmajoritet har också krävt tuffare regler, där fler fall ska leda till utvisning. har alltså varit tydlig. Det har inte regeringen. Justitieministern har lovat en utredning, men den har vi ännu inte sett röken av. Tiden går, och i takt med det riskerar regeringen att ytterligare urholka förtroendet för rättsstaten. Gång på gång möts vi av fall där människor får stanna i trots att de begått avskyvärda brott som våldtäkt. När tänker statsministern sätta stopp för det? 44 Statsminister (S): Det är klart att människor som begår grov brottslighet inte ska ha en plats här utan ska utvisas. Det menar vi också. Det är också det som faktiskt sker. Man kan tycka att det sker för sällan, men det är inte så att det inte sker. Det är inte så att man kan göra vad som helst här och säga att man har all rätt att bli kvar. Låt oss ändå konstatera det. Också detta måste utredas, men som jag sagt tror jag att det finns få departement som har så många propositioner att arbeta med. Allt kommer inte att kunna göras på precis samma gång, utan departementet och departementschefen måste få hantera detta i den ordning det går att göra det. Men det är inte så att ingen utvisas på grund av grov brottslighet. Låt oss se när detta kan tas vidare. Jag kan inte ge något datum för exakt när det kan ske. Gymnasielagens följder för kommuner och landsting 45 (SD): Min fråga kommer att knyta an till det första replikskiftet, som var med . Jag vill först poängtera att även om utbildning för unga såklart är något behjärtansvärt kan det knappast vara uppgift att ge utbildning till vuxna som har missbrukat våra asyllagar och sökt sig hit trots att de saknat asylskäl, vilket är precis vad gymnasielagen handlar om. Jag måste också säga att det svar som fick förbluffade mig med den arrogans som det uppvisade gentemot Kommuner och Landsting. Man avfärdade att kritiken skulle röra direkta effekter av lagen. På punkt efter punkt har farhågor och kritik lyfts, och på punkt efter punkt har dessa besannats, med direkt koppling till lagen. I SKL:s debattartikel sägs avslutningsvis att man har försökt tolka lagen och försökt få besked från regeringen utan att få det. Hur länge ska Kommuner och Landsting vänta på att regeringen tar sitt ansvar för de lagar som införs och det ansvar som kommunerna åläggs? 46 Statsminister (S): Svaret är detsamma: Denna lagstiftning har passerat riksdag, och den gäller. Det är inte så att det aldrig uppstår några frågetecken kring andra lagar. Även andra lagar kan mycket väl upplevas som otydliga, och det kan uppstå osäkerhet om tolkningen i början. Det är nog rätt vanligt när det gäller ny lagstiftning. Vi duckar inte för problemet. Kommuner och landsting måste ha mer resurser överlag. Men det går inte att generellt dra ned på utbildning för de människor som får stanna i vårt land, som föreslår. Då får kommuner och landsting mindre resurser för att arbeta med välfärden, och det kommer att vara långsiktigt skadligt för vår välfärdssektor. Så låt oss se till att de som får stanna kommer i arbete! För detta behövs mer utbildning, inte mindre. hantering av sekretessbelagda uppgifter 47 (C): En tillfällig konsult, tillika uttalad jaktmotståndare med förtroendeuppdrag i , fick tillträde till databas för att städa ut gamla noteringar gällande bland annat döda björnar. Uppdraget skulle gälla 2018 ut. upptäckte dock i att någon utan behörighet gjort ändringar i databasen. Konsulten hade alltså efter avslutat uppdrag möjlighet att göra slagningar i ett sekretessbelagt register över svenska jägare som varit involverade i rovdjursjakt. En anmälan till Datainspektionen gällande misstänkt dataintrång är nu inlämnad. undermåliga hantering av sekretessbelagda uppgifter är allvarlig på flera sätt, inte minst med Transportstyrelsen i färskt minne. Hotbilden mot redan utsatta personer riskerar att förvärras, men hanteringen riskerar också att leda till att medborgarnas förtroende för svenska myndigheter minskar. Hur tänker regeringen säkerställa att ett liknande säkerhetshaveri inte upprepas inom svenska myndigheter? 48 Statsminister (S): Jag vet inte hur jag ska behandla detta som en allmänpolitisk fråga. Myndigheternas ansvar för att hantera sin information är glasklart. Detta måste ske med integritet och rätt skydd, och därför har vi under gentemot myndigheterna drivit att de måste vara mycket noggranna med den information de har så att det som har skett vid ett antal myndigheter inte upprepas. Vi har höjt säkerhetsnivån, vilket innebär att den myndighet som eventuellt tänker sig att andra ska kunna sköta viss information eller hantering måste vara mycket noggrann med den utläggningen. Exakt hur det gick till vid denna myndighet kan jag inte svara på; det tror jag ledamoten inser. Men myndigheternas säkerhetsnivå har höjts generellt i samarbete med polis, försvar och säkerhetspolis. 49 (V): Under förra söndagens partiledardebatt rök statsministern ihop med om de pengar som EU ger till . I efterhand visade det sig att det var som hade rätt: av EU‑pengarna går direkt till statskassa. får också andra pengar i så kallat föranslutningsstöd, som man får för att man är kandidatland. Statsministern sa vid förra veckans att han inte tyckte att pengarna till skulle stoppas eftersom oppositionen i inte tyckte att man skulle ändra detta. Jag har lite svårt att förstå varifrån statsministern har fått detta. Det är tydligt att oppositionen är kritisk mot Erdoğan och tycker att man ska öka pressen på hans regim. Myndigheten ISP har stoppat vapenexporten till . Det är bra! Vi kan också se att har samarbetat militärt med . En av statsministerns närmaste medarbetare, hans planeringschef, gick till . Jag undrar vad statsministern tycker om detta. 50 Statsminister (S): Det går inte pengar till statskassa för att landets statsledning ska fara väl. Det går pengar till för att flyktingar ska ha det så bra som det går under svåra förhållanden, eller i alla fall lindrigare. Pengarna går till barns utbildning, bostäder och annat. Tar man bort dem vet vi vilka som drabbas. Det är inte statsledning utan ett antal miljoner flyktingar. När det gäller EU och medlemskapsstödet är det möjligt att det finns olika oppositioner. Det finns också en tydlig del av oppositionen i som vill hålla kvar kopplingen till EU och inser att de är i en mycket sämre situation om den brister helt. Stödet har dragits ned rejält och går bland annat till civilsamhället för att utveckla dess styrka. Jag tycker att detta är en bra satsning som görs i . Strykningen av religiösa referenser i förslag till kursplan 51 (KD): har innehållet i förslag till nya kursplaner för kritiserats därför att antiken skulle tas bort i ämnet historia. Men det är inte endast förslaget om antiken som gett upphov till protester. Det nya förslaget innebär också att de tydliga referenser till och andra religiösa urkunder som finns i dagens kursplan för religionskunskap tas bort. I ljuset av att mycket i vår kultur relaterar till – i till exempel sångtexter, filmer och böcker – samt att vårt samhälle i hög grad har referenser till en judisk-kristen värdegrund framstår denna strykning, likt det ursprungliga förslaget om strykning av antiken, som märklig och historielös. Då beslutet om ny kursplan ligger hos regeringen skulle jag vilja fråga statsministern: statsministern och regeringen att det är rimligt att som föreslår ta bort den tydliga referens till och andra religiösa urkunder som finns i ämnesplan ? 52 Statsminister (S): Jag tror inte att jag i detta läge ska gå in och diskutera exakt hur kursplanerna ska se ut i skolan. Vi har en myndighet som har i uppdrag att ta fram förslag, och när de sedan ligger på vårt bord ska vi bereda det vi ska fatta beslut om. Jag ska inte här och säga vad som ska vara med och inte vara med i denna kursplan. Låt oss följa den ordning vi har och diskutera det i den ordning det ska ske. Information till skolelever om islamisters brott mot mänskligheten 53 (L): stod framför tusentals åhörare på det assyriska nyårsfirandet i och lovade att regeringen, om han blev vald till statsminister, skulle erkänna folkmord på assyrier, armenier och andra kristna minoriteter . svek det löftet. Sedan kom och började halshugga och folkmörda assyrierna – ättlingarna till dem som överlevde det första folkmordet – och andra grupper, som yazidier. Återigen vägrade att kalla handlingar för folkmord. Regeringen ville inte heller skicka direktstöd till minoriteterna så att de kunde överleva. kan det assyriska nyårsfirandet knappast genomföras i vare sig , eller i – men i . ser vi att den största gruppen extremister i är våldsbejakande islamister – minst 2 000 personer, enligt . Därför undrar jag, fru talman, om statsministern kan svara på min fråga. Vi informerar om nazisternas och kommunisternas brott mot mänskligheten. Tänker statsministern jobba för att vi även ska informera skolungdomar om islamisternas brott mot mänskligheten? 54 Statsminister (S): Jag menar att det är skolans uppgift att informera om hur historien ser ut. Frågan gällde om man juridiskt skulle säga att det rör sig om ett folkmord. Vi är nog överens om hur vi betraktar det som skedde i samband med sönderfall – det mördande och de hemskheter som människor utsattes för. Frågan var om regeringen skulle uttrycka att det juridiskt sett var ett folkmord. Detta har utretts av de människor som jag tror är den bästa expertisen. De rådde oss att inte göra just detta, för det är väldigt få regeringar som har gjort det. Däremot är det viktigt att konstatera att det har skett fruktansvärda övergrepp mot människor. stöder också den minoriteter och humanitärt bistånd i dessa länder. Beredskap för lågkonjunktur och ökande ungdomsarbetslöshet 55 SERKAN KÖSE (S): En lågkonjunkturs inmarsch ska inte överdrivas, men när kurvorna inte pekar lika skarpt uppåt längre finns det tid att förbereda för framtiden och undvika de riktiga . Det är de personer som har svagast förankring på arbetsmarknaden som får lämna först. En sådan grupp är de unga. Enligt har ungdomsarbetslösheten vänt, om än ganska blygsamt. Därför vill jag fråga statsministern: Vad avser regeringen att göra för att säkerställa tryggheten för exempelvis ungdomar vid en vikande konjunktur? 56 Statsminister (S): Under förra mandatperioden minskade ungdomsarbetslösheten, även om den är alldeles för hög. Den var för hög då, och vi riskerar nu att gå in i en avmattning i ekonomin, och då måste vi ha beredskap för att ge ungdomar möjligheter. Då är det viktigt med en aktiv arbetsmarknadspolitik. Det måste finnas åtgärder så att ungdomar har direktkontakt med arbetsmarknaden, och det måste också finnas utbildningsmöjligheter. Därför lägger vi nu till exempelvis ytterligare platser i , så att vi snart är uppe i 100 000 utbildningsplatser. Det vill vi fortsätta att öka, för det är viktigt. För många ungdomar är det nog ytterligare utbildning som är nyckeln. Det är det långsiktigt bästa som ungdomar kan göra, och därför ska vi ge dem bra utbildningsmöjligheter. Därför är det fel att, som man gör i , och budget, dra ned på den typen av åtgärder. Det vore förödande för våra ungdomar. 57 (M): ”Är man myndig ska man stå för sina handlingar fullt ut.” Det är faktiskt inte mina utan ord från så sent som , och de syftar på den straffrabatt som ges till personer som är fyllda. Den är ett ganska märkligt påfund, för om man är myndig är man, precis som statsministern påpekade, myndig fullt ut. Tyvärr innebär den också att väldigt många brottsoffer i inte får den upprättelse som de faktiskt förtjänar. har vi haft gängsamtal. Jag gick in i de förhandlingarna med just det förslag som statsministern presenterade . Men då visade det sig plötsligt att Socialdemokraterna inte alls var intresserade av det längre och inte ville gå med på det. I stället var det plötsligt linje som gällde, där man till slut landade i vad regeringen själv beskrev som en ”marginell förändring”. Vad är det som har fått statsministern att ändra sin uppfattning på så ? Eller är det så att statsministern har en uppfattning, partiledaren en annan och privatpersonen en tredje? 58 Statsminister (S): Man ska stå för sina handlingar, och så finns det straffsatser uppsatta för brott. I det som vi har diskuterat i den grupp som var med i – och jag förstår att till största del stöder de slutsatser som gruppen kom fram till – ingick också om man ska ta bort straffrabatten eller inte. Vi har sagt att vi är beredda att göra det för den grova brottsligheten. Jag tror att vet att det finns de som säger att det inte är det bästa att helt ta bort den så kallade straffrabatten eftersom ungdomar med långa fängelsestraff ofta blir kvar i kriminalitet. Det finns alltså en balans att väga av här. Men vi menar alltså att för den grova brottsligheten finns det all motivation att ta bort den, och det är en del i detta att stå för sina handlingar. Beslut om ansökta bearbetningskoncessioner 59 (C): Gruv- och mineralnäringen och hela värdekedjan inom gruvklustret är en viktig näring i , och . Vän av ordning kan invända att det är en smula förmätet av en enkel riksdagsledamot att stå här i talarstol och påpeka detta för statsministern – en statsminister som varit ordförande för gruvarbetarnas fackförbund och ibland talar sig varm för gruvnäringens nyckelroll i arbetet med hållbar utveckling och klimatomställning. Men sanningen är att det är just detta jag behöver göra. Jag och många med mig har förgäves försökt att fråga den förra och den nuvarande näringsministern när regeringen tänker börja avgöra ärendetypen ansökta bearbetningskoncessioner. Svaret är alltid detsamma , då Norra Kärr-målet avgjordes: sedan. Min fråga till statsministern är därför: När har statsministerns andra regering för avsikt att börja besluta i dessa ärenden? 60 Statsminister (S): Jag förstår fullt ut frågeställningen och engagemanget. Det åskådliggör också lite grann av det svåra i detta. Här finns i huvudsak två intressen som kolliderar. Det ena är att vi ska ha ett så effektivt utnyttjande av våra naturresurser som möjligt. Det är också därför vi ser över den lagstiftning som finns. Det andra är helt andra intressen som vill ta större hänsyn till den miljöpåverkan som detta innebär. Där har vi två motstående intressen. Dem måste vi få att samverka. Vi har begåvats med metaller och mineraler och också med skog. Våra naturresurser ska vi ta till vara på så bra sätt som möjligt. Men vi måste få dessa två motstående intressen att sammanfalla och hitta en lösning som kan passa båda. Regeringens syn på och 61 (M): En infrastruktur som håller ihop är nödvändig för att vi ska kunna leva och verka över hela landet. Vi bor i ett avlångt land i utkanten av , med en liten, exportberoende ekonomi. För oss är flygande nödvändigt för att hålla ihop landets alla delar. har det återigen förekommit lite olika besked om var regeringen står i frågan om och . Infrastrukturministern säger att ska byggas ut. säger en mycket ilsken miljö- och klimatminister att så inte är fallet och att det inte är regeringens politik utan Socialdemokraternas. Återigen är detta lite oroväckande. Min fråga till statsministern är därför: Vad tycker regeringen om och , och när planerar man att starta utbyggnaden av ? 62 Statsminister (S): Som så riktigt påpekas är det väldigt betydelsefullt med en stark infrastruktur. Det gäller bilar, tåg, sjöfart och flyg. När det gäller flyget har man utrett just utbyggnad. Det enkla svaret, som båda statsråden har uttryckt, är att regeringen ännu inte har fattat beslut om just . Det beslutet återstår att fatta.