prot · H60981 · 2019-04-25 00:00:00 — Men tyvärr har skolan blivit förändrad med tiden, och vi måste leva i . Jag tycker inte att det är perfekt att vi ska behöva ha omdöme eller betyg i ordning och reda. Men vi behöver ha detta som ett verktyg för att få ordning på den svenska skolan. Studiero är det som är mest viktigt just . Vi i vårt parti värnar om studiero. 113 (M) replik: Det är mycket prat om statlig skola från och . Jag är lite nyfiken på att höra vad menar med statlig skola, vad som skulle bli bättre och hur det skulle ske. 114 (SD) replik: Först och främst var det inte så mycket snack. Jag tror att jag lade tre rader på det. Jag skulle kunnat ha lagt fler rader på det i mitt anförande. Jag pratade rätt mycket om andra saker. Grundläggande om utbildningen, Lärare och elever och Över-gripande skolfrågor Vi tror att en statlig skola kommer att göra den svenska skolan mycket mer likvärdig. Det delas ut olika skolpengar i kommunerna på olika grunder. Det skiljer väldigt mycket i kommunerna. Jag har rätt stor erfarenhet av det eftersom jag har jobbat i de nämnderna i min hemkommun. Vi tror också att man får möjlighet att när det är problem och oordning på skolor kan man mycket lättare ta över dem, skapa ordning och göra förändringar genom att till exempel sätta in rektorer, lite specialpedagoger och så vidare. Det är svårt . Det finns en liten möjlighet. Det finns vissa skolor som man har tagit över. Men det är en väldigt långdragen process. Då kanske det hinner gå hela skolkullar däremellan. Vi vill inte att några elever ska misslyckas i den svenska skolan. 115 (M) replik: Jag ska börja med att ändra ett yrkande innan jag fortsätter. Jag yrkar bifall till reservation nr 28 i UbU8, så att jag inte glömmer det. Jag vill återgå till hur det skulle kunna bli bättre. När det gäller att man skulle dela ut pengar på samma sätt finns det väldigt lite bevis för att mer pengar eller pengafrågan är det som är avgörande för om kvaliteten i skolan ska bli bättre. Det argumentet köper inte jag, . Jag skulle gärna vilja höra: Vad är det mer än pengarna som är det viktiga? Det är ett delat ansvar när det gäller skolan. Staten står bland annat för styrdokumenten men också för lärarutbildningen. har UKÄ kommit med en utvärdering av lärarutbildningarna, och hälften får underkänt. Det är faktiskt inte så många som hälften av skolorna som får underkänt när Skolinspektionen gör sina inspektioner. Staten fallerar när det gäller lärarutbildningen. Ska den få ta över alla andra skolor också? Vore det inte tillräckligt om staten skötte den uppgift som den har huvudansvaret för, nämligen lärarutbildningen? Det finns andra myndigheter som är statliga. Vi har Arbetsförmedlingen, polisen och . Jag har väldigt svårt att se att någon av de tre uppvisar något under av en tydlig och bra styrning och bra resultat. Jag har fortfarande väldigt svårt att se vad som skulle bli bättre med en statlig skola och hur. Det är ingen liten reform vi pratar om. Det är en skatteväxling av stora mått som skulle lamslå svensk skola . Alla skulle fokusera på: Vad innebär det för mig, och hur slutar det i slutändan? Vad händer med min tjänst? Hur mycket pengar får vi på den här skolan? Det är verkligen inte vad svensk skola behöver . 116 (SD) replik: Jag förstår inte vad du har så mycket emot en statlig skola. Vi hade en statlig skola förut. Det fungerade jättebra. Sedan gjorde vi en reform där vi släppte den rakt ut till kommunerna. Det har inte blivit bättre precis. Det första som man bör titta på är: Var det ena bättre eller är det andra sämre eller bättre? Det är den första vågskålen man har. Där har du nästan svaret på alla dina frågor. Jag vill ändå betona en sak. Det sägs här att mer pengar inte betyder någonting eller väldigt lite i den svenska skolan. Jag säger att mer pengar inte är allt. Men jag har nästan inte hört någon som påstår att de har för mycket pengar i den svenska skolan. Grundläggande om utbildningen, Lärare och elever och Över-gripande skolfrågor Det var nu ett stort lärarförbund, , med rektorerna som påstod att vi behövde dubbelt så mycket pengar i den svenska skolan. Det finns rätt många som tycker det. Jag tror inte att du kan gå ut i många skolor och fråga om de vill ha mindre pengar och sedan få svaret: Det vill vi gärna. Mindre pengar till skolan är nog ingen politik vi kommer att driva. Däremot kommer vi att driva en politik där det blir mer likvärdigt och där man får pengar enligt samma premisser. Det betyder inte att varje skola får exakt lika hög elevpeng för varje elev. Men det betyder att man går under samma kriterier i hela vårt avlånga land. 117 (C): Jag står såklart bakom alla våra reservationer. Men jag vill börja med att yrka bifall till reservation 10 under punkt 5 i UbU8, reservation 18 under punkt 8 i UbU9 och reservation 36 under punkt 14 i UbU10. Jag hoppas att det var klart och tydligt trots de många delarna. Fru talman, kära kolleger, alla som tittar och lyssnar, och inte minst alla lärare, rektorer och elever i skolor! En av de mest fantastiska sakerna med att numera sitta i och ha de förutsättningar vi har är att vi kan åka runt på en massa skolor och se vilka fantastiska skolor som finns i vårt avlånga land. Det är kanske ibland inte de vackraste lokalerna jag har varit i. Men jag har sett lärare och elever som har ett fantastiskt förtroende för varandra. Det finns tillit där lärarna vet att rektorerna lyssnar på dem. Man vet att det finns ett grundläggande förtroende inom organisationen så att man blir sedd och hörd som elev. Det är en sådan skola jag vill ha. Men så är det tyvärr inte riktigt överallt. Trots att mycket är bra i skolan är det mycket som inte är rätt. Det är i stor omfattning politikens ansvar, vårt ansvar. Det är det inte enbart, men i stor omfattning. Det är i stor omfattning upp till oss att ändra på det. Enligt min och uppfattning måste vi börja med att lita på skolan, rektorerna, lärarna och eleverna så att vi kan få känna att de litar på oss. Först och främst måste vi lita på rektorerna. Vad är det som gör en skola bra? För alla skolor som fungerar bra är en sak tydlig. Det är att det dagliga ledarskapet är helt avgörande. Det är rektorerna som visar vägen och skapar ramarna. Utan bra ledare blir resten av skolan inte bra. Men av skolledarna säger att det saknas en tillitskultur inom skolan. Så vad kan vi då göra? Jo, politiken måste sluta att berätta för rektorerna vilka verktyg de ska använda. I stället ska vi säkra att de har den verktygslåda de behöver och att de själva får bestämma hur de använder den. Därför vill jag och inte att vi ska sitta i och i detalj bestämma hur rektorerna ska jobba. Medan diskussionen om ordningsomdömen, tidiga betyg, mobilförbud och mycket annat har gått hög har vi från sida gjort vad vi kan för att säkra att detta är verktyg som är tillgängliga men inte obligatoriska. Det måste vara upp till rektorerna att avgöra hur man ska uppnå skolans mål. Grundläggande om utbildningen, Lärare och elever och Över-gripande skolfrågor I samma anda vill minska statens detaljstyrning genom ett generellt statsbidrag som är öronmärkt till skolan i stället för ett otal riktade statsbidrag, som vi har . De riktade statsbidragen gynnar först och främst stora huvudmän, min kommun till exempel, som har mer rutin och resurser för att ansöka om pengarna. Genom ett gemensamt stort riktat statsbidrag kan pengarna gå till de insatser som rektorerna ser behöver prioriteras i stället för att vi politiker i anger detaljerna. Vi måste lita på lärarna. Att lita på lärarna innebär att vi måste ge dem större befogenheter i klassrummet och se till att skapa mindre administrativ kontroll över deras vardag. Vi måste lita på lärarna och ge dem de verktyg de behöver för att agera när det är stök, mobbning och trakasserier i skolan. Om våra barn ska lära sig något måste skolan vara en trygg plats med studiero. Utvecklingen har dock gått åt fel håll. Anmälningarna till om hot och våld i skolan har till exempel nära fördubblats under bara . Därför föreslår vi att skollagen skärps i syfte att underlätta för rektorer att flytta elever som hotar eller mobbar andra elever. måste lärarna börja känna en trygghet i att agera i klassrummet för att skapa lugn och ro. Här handlar det mycket om politiska signaler och om att visa att vi står bakom lärarnas rätt att kunna lyfta ut elever som inte agerar rätt i klassrummet. För att lärarna ska få större möjligheter att lägga tid på undervisningen i klassrummet måste den administrativa börda som ligger på lärare och skolledare minska. Dokumentation som inte leder till att förbättra för eleverna och deras lärande måste bort. Vi måste kunna lita på att det finns bra lärare även framöver. Vi kommer att sakna lärare ; det vet vi redan. förväntas rent av sakna runt 80 000 lärare på olika nivåer inom de närmaste 10–15 åren. Det är en potentiell skolpolitisk katastrof. Vi måste därför göra vad vi kan för att så många som möjligt kan bli duktiga lärare och stanna kvar som duktiga lärare. Därför har vi detta som tydligt fokus i januariavtalet. Om det ska finnas bra lärare framöver måste vi först och främst ha en bra lärarutbildning. Kraven på utbildningen måste skärpas och intagningskraven höjas. Fler lärarledda timmar måste införas, och kopplingen mellan teori och praktik måste stärkas – det är särskilt viktigt, för där har vi ett stort problem . Det måste ges möjlighet för fristående aktörer att starta nya lärarutbildningar när vi har så många lärarutbildningar som inte är tillräckligt bra. Det måste också bli lättare och snabbare för akademiker att välja läraryrket. Den kompletterande pedagogiska utbildningen kan kortas och studietakten höjas så att läraryrket öppnas för fler. Möjligheten att jobba på en skola och studera måste också förbättras. Så kan vi öppna upp för fler att bli lärare, för det behövs. Barnen måste kunna lita på att de är trygga i skolan och att de tas på allvar. Då måste vi kunna se till det enskilda barnets behov och säkra att barnen har arbetsro. Det är därför dags att genomföra en nationell plan för studiero och trygghet i skolan. Elever som har hotat eller utsatt andra för våld ska lättare kunna stängas av eller omplaceras. måste vi ställa högre krav på kommunernas skolhälsovård och elevhälsoteam, för det är där den stora skillnaden görs. Det är angeläget att tillgången på skolsköterskor, skolläkare, kuratorer och psykologer är god i skolan över hela landet. Därför behövs en ökad samverkan mellan skolhälsovården, barnavården, barn- och ungdomspsykiatrin, ungdomsmottagningen och socialförvaltningen. Grundläggande om utbildningen, Lärare och elever och Över-gripande skolfrågor Det är avgörande att vi kan skapa en trygg skola. Men då måste vi också inse att kampen mot extrema krafter måste stärkas. Barn och unga som riskerar att påverkas av dessa krafter måste få ett starkare skydd. Tydligare instruktioner måste ges till lärare om hur man hanterar det här, och det måste bli tydligare för föräldrarna vilket stöd de kan få från skolan och samhället när de känner att det finns risk för att barnet radikaliseras. Men ibland är det hemmet som är problemet. Många unga som utsätts för olika typer av hedersrelaterat förtryck förbjuds till exempel att delta i obligatorisk skolundervisning inom ett visst område. Här är det helt avgörande att skolan ser till att skollagen följs. Jag och vill också höja kunskapen om hur hedersförtryck fungerar runt omkring i kommunerna. Alla grund- och gymnasieskolor måste utarbeta handlingsplaner mot hedersförtryck. Vi måste också lita på att barnen kan mer. Vi måste ha höga förväntningar på dem, och vi måste säkra att deras kunskaper höjs genom hela systemet. Att ge dem dessa möjligheter är en av de viktigaste delarna för att stärka . Jämfört med elever i andra länder och ungdomar i andra delar av har man betydligt mindre undervisningstid i den svenska skolan. Här måste vi utöka tiden – såklart med fokus på centrala baskunskaper såsom svenska och matematik – så att eleverna får mer tid. Eleverna måste kunna lita på att de får det stöd de behöver när de behöver det. Vi måste få mer särskilt stöd i mindre undervisningsgrupper, och fler resursskolor måste utvecklas. Alldeles för många barn blir utan det stöd de behöver för att lyckas. Det handlar inte minst om att vi måste öka kunskaperna om neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Det ska bli en obligatorisk del av lärarutbildningen, om får som vi vill. Eleverna måste även kunna lita på att de som vill ha mer kunskap och större utmaningar också kan få stöd. Många elever har det faktiskt svårt för att det är för lätt. Det är lite konstigt, men så är det. Det är säkert många här som har haft det så. Det ska till exempel vara möjligt för högstadieelever att läsa kurser på gymnasial nivå precis på samma sätt som det ska vara möjligt för gymnasieelever att läsa högskolekurser. Förhöjd studietakt ska kunna ges till elever som snabbare når kunskapsmålen. Det är inte bara de svaga som ska ha stöd. Eleverna måste kunna lita på att skolan förbereder dem för den värld de kommer att leva och arbeta i framöver. Därför måste vi inse att farten i digitaliseringen av skolan måste öka. Mycket händer, men det är långt kvar till dess att vi har en skola som förbereder eleverna för det liv som de kommer att leva efter skolan. Därför måste vi införa ett nationellt digitalt lärarlyft och en tydlig strategi för skolans digitala utveckling. Inte minst måste barnen kunna lita på att oavsett var de bor och varifrån de kommer har de lika stor rätt till en bra utbildning. Det finns stora områden i där skolan inte levererar. Det gäller särskilt i storstädernas utanförskapsområden, till exempel i som jag kommer ifrån. Grundläggande om utbildningen, Lärare och elever och Över-gripande skolfrågor Här måste verkligen insatserna stärkas för att ge alla en likvärdig skolgång. Många nyanlända elever klarar inte att nå målen i skolan. Flera talare har redan lyft detta på ett föredömligt sätt. Många elever har liten eller ingen skolerfarenhet, och tillsammans med dåliga kunskaper i svenska är det såklart svårt för många att klara skolan. Då måste de kunna få en intensifierad skolgång, fler timmar med svenska och möjlighet att gå i skolan . Det kan också gälla förlängd skolplikt för dem som behöver det. Då är det också nödvändigt att det finns en ram runt detta som fungerar. Därför behöver vi fler karriärtjänster i utanförskapsområden och läxhjälpsgaranti och prioriterad timplan för de barn som riskerar att inte bli behöriga till gymnasieskolan. Vi kan inte låta dagens situation fortsätta. Vi ser detta och i : Hundratals elever kastas ut från skolan utan att ha en framtid. Och det är alltid i de områden där de redan har de sämsta förutsättningarna för sin uppväxt. Det måste ta slut. Det kan inte fortsätta så här. Slutligen, fru talman, måste elever och föräldrar kunna lita på att staten säger ifrån när skolor inte levererar. Vi måste slå ned hårt på skolor som inte levererar, och Skolinspektionen måste få ökade möjligheter att stänga skolor som inte gör det. Vi måste fokusera mer på de skolor som missköter sig och öka antalet oanmälda granskningar. Det är en viktig del i arbetet. Vi behöver stärka kvaliteten i tillsynen och fokusera på de skolor, särskilt i utanförskapsområden, där många elever inte uppnår gymnasiebehörighet. Det är de här sakerna som skoldebatten borde fokusera på och inte på en pseudodebatt om ordningsomdömen, som vi har haft här . har vi som samhälle gång på gång accepterat att barn går i skolor som inte ger barnen en framtid. Och det är i våra utanförskapsområden. Det är dags att sätta ned foten och se till att detta tar slut. Vartenda barn borde kunna lita på att de får gå i en bra skola. Det är dags för oss här i kammaren att leverera. 118 (V): Jag ska börja med att glädja utskottet med att säga att jag har både feber och grov pollenallergi. Detta anförande kommer därför att hållas kort eftersom jag måste hem och lägga mig och vila. Jag tänkte börja med att yrka bifall till reservation 24, som handlar om ordningsomdömen i skolan, i betänkande UbU8. från Socialdemokraterna har tidigare här i talarstolen på ett alldeles utmärkt sätt argumenterat för varför vi inte behöver ytterligare lagstiftning som leder till mer administration för lärarna och där det saknas forskningsbelägg för att den kommer att leda till någon positiv förändring, men jag tänkte upprepa vissa delar av det. släpptes om studiero och trygghet i skolan. Jag nämner detta därför att siffrorna går helt och hållet emot det förslag som Alliansen och tänker rösta igenom. Nio av tio lärare upplever att de bemöts med respekt och att de trivs i skolan. Mer än nio av tio högstadielärare anser att stämningen är trevlig på de flesta eller samtliga lektioner. Nästan lika stor andel anser att det råder studiero. Grundläggande om utbildningen, Lärare och elever och Över-gripande skolfrågor Hot och våld i skolan är självklart aldrig acceptabelt, men högerns aggressiva symbolpolitik i frågor om brott och straff får inte vara vägledande inom skolpolitiken. Ni har chansen! Ni har chansen till voteringen att faktiskt ta till er av de rapporter som finns och inte bestraffa lärare och elever för att ni helt enkelt vill föra en symbolpolitik inom det här området. Vad händer med de elever som har olika diagnoser eller neuropsykiatriska funktionsnedsättningar när man inför ett sådant här omdöme i skolan? Vad händer med de elever som ofta är kritiskt ställda till olika saker som nämns i skolan, precis som de ska vara utifrån vår läroplan? Och vad händer med de lärare som känner att de inte räcker till för barnen? Det är intressant att man ena dagen pratar om att vi ska fylla på med lärarassistenter i den svenska skolan för att avlasta lärarna för att prata om att vi ska lägga mer administration på lärarna. Jag tycker att det är ansvarslöst. Ojämlikheten, ignorerandet av professionen och forskningen, snedfördelningen av resurser och en skolpolitik som tyvärr inte har fokuserat på skolans demokratiuppdrag, som inte har värnat allas lika rätt till bildning och kunskap och som prioriterar ett system där elever blir varor på en marknad – det är någonting vi måste ta tag i för att komma till rätta med många av dessa problem. Jag vill gå vidare till betänkande 9, där jag yrkar bifall till reservation 10 om karriärstegsreformen. Det är dags att professionen inom den svenska skolan, lärarna, får rejäla möjligheter till professionell kompetensutveckling. Karriärstegsreformen har, som vi har sett och som vi vet, splittrat lärarkåren. talas det här i talarstolen om karriärstegsreformen som att den har haft en fantastisk effekt och att alla de barn ute i förorten eller i arbetarklassområden som behöver extra hjälp nu måste få ta del av detta i större utsträckning. Karriärstegsreformen har inte haft den effekten. Det den har lett till, vilket ni också känner till här i , är att lärare till och med kallar den för sistelärarreformen. För vad händer när man delar upp lärarkåren på godtyckliga grunder och ökar löneskillnaderna mellan lärarna på godtyckliga grunder, för att därefter också kalla dem för olika saker inom den svenska skolan? Det leder just till att en karriärstegsreform blir en sistelärarreform. Jag skulle vilja gå vidare till betänkande 10, där jag yrkar bifall till reservation 20. Det handlar om det fria skolvalet i . Jag tycker att det är dags att en gång för alla prata om det stora problemet med det svenska skolsystemet – inte med den svenska skolan utan med det svenska skolsystemet. Det handlar om det fria skolvalet i . Rapport efter rapport har pekat på att det fria skolvalet i har lett till större segregation och till och med utökat den redan befintliga boendesegregationen. Det har också lett till att elever inte möts i samma utsträckning som . Grundläggande om utbildningen, Lärare och elever och Över-gripande skolfrågor När vi träffade berättade de att i många fall där elever inte får den skolplacering de vill ha uppger föräldrarna som anledning till sitt överklagande att de inte vill att deras barn ska träffa människor med en viss bakgrund eller från ett visst område. Det är därför de har velat placera dem i särskilda områden. Jag tycker att det är en katastrof när vi hamnar i ett läge där barnen till arbetaren inte möter barnen till överläkaren eller till företagaren. Jag tycker att ett samhälle som tar skolans demokratiuppdrag på allvar också ser till att ha en jämlik skolgång för alla där elever med olika bakgrunder möts. För att förstå varför vi har det här systemet måste vi också förstå att vi har olika syn på vad jämlikhet innebär. Vi har också olika syn på om jämlikhet över huvud taget är bra för vårt samhälle eller inte. Jag menar att jämlikhet och demokratiuppdraget är grunden för att vi ska ha en trygg skola och ett samhälle som fungerar för alla och inte bara för några få. Därför yrkar jag bifall till vårt förslag, som handlar om att helt enkelt ta bort det segregerande skolvalssystemet, att ta bort de orättvisa kösystemen och att inrätta ett system där det finns möjlighet att välja men där det ska finnas särskilda skäl för det. Vissa kan kanske vara tysta i den här frågan därför att man inte vill gå emot föräldraopinion eller annat. För mig är det dock viktigare att utgå från vad professionen och forskningen har sagt på området. Och för att sätta stopp för vinstjakten i vår välfärd och kundorienteringen i den svenska skolan måste vi också göra någonting åt det fria skolvalet, som är grunden till att systemet kan fortsätta. 119 (M) replik: Jag ber om ursäkt för att han får stå kvar i talarstolen, men det hör ju till spelet. Jag vill först ställa en fråga apropå som kom , där det stod att nio av tio lärare kände sig nöjda med arbetsmiljön. Det är jättebra att de trivs. Men av eleverna säger att det inte råder trygghet och studiero i skolan, och det krävs fler åtgärder. Vilka åtgärder anser att man bör vidta om man nu tycker att ordningsomdömen är en dålig lösning på problemet? Sedan har jag en annan fråga. tog upp, herr talman, att han inte ville att karriärstegsreformen skulle finnas och att man inte ska ge högre lön till lärare som jobbar i skolor med större utmaningar. är väldigt tydliga i sina utvärderingar, både i den och i den som kom , med att vi behöver se över hur vi använder resurser i form av lärare i våra skolor. Vi har de mest erfarna lärarna i de skolor som har elever med högutbildade föräldrar, medan vi har de mest oerfarna och den högsta andelen obehöriga lärare i de skolor som har störst utmaningar. Hur ska man lösa det problemet om man inte vill använda löneinstrumentet som ett sätt att locka dessa lärare? Sedan kommer jag till frågan om skolvalet. Möjligheten att välja skola gör ju att man kan välja en skola som ligger utanför det bostadsområde man bor i. Vi behöver bli bättre på att informera om att man har möjlighet att välja. Men med tanke på att boendesegregationen kommer att ta att komma till rätta med, hur ska vi kunna se till att invandrarbarnen möter överläkarnas barn om man inte ska ha möjlighet att välja en skola i ett annat område än där man bor? 120 (V) replik: Grundläggande om utbildningen, Lärare och elever och Över-gripande skolfrågor Till att börja med vill jag säga att även invandrarbarn kan ha föräldrar som är överläkare. Jag förstår inte riktigt det resonemanget. Däremot har vi absolut fått ett klassamhälle i där klass och etnicitet har gått ihop på grund av olika saker – strukturell diskriminering, en arbetsmarknad som tyvärr inte har fungerat på det sätt som den ska göra och en ekonomisk politik som missgynnar dem som inte har det bra. När det kommer till ordning och studiero är det mycket riktigt, precis som säger, många elever som inte känner studiero och trygghet i den svenska skolan. Då ska vi också komma ihåg att inte alla problem som finns inom den svenska skolans väggar är skapade av eller startade inom den svenska skolan. Självklart finns det problematik kring studiero och trygghet i den svenska skolan.