prot · H60999 · 2019-06-04 00:00:00 — I en stabil och mer integrerad nordisk region och med ökat samarbete och effektivare informationsutbyte kan vi tillsammans bli bättre och effektivare när det gäller att möta krissituationer och naturkatastrofer. Med en gemensam röst i utrikes- och säkerhetspolitik och ett nära samarbete med de baltiska länderna bidrar vi till ökad säkerhet i vårt östra grannskap. ökar snabbt i betydelse ur militär, ekonomisk och klimatmässig synvinkel. smälter isen i de arktiska områdena fortare än vad tidigare prognoser förutsett. Issmältningen i området på grund av den globala uppvärmningen kommer att få allvarliga klimatkonsekvenser på . Om issmältningen fortsätter i samma takt innebär det att inom något decennium kommer att vara isfritt större delen av året, vilket gör att de ekonomiska aktiviteterna kommer att öka snabbt. Det gäller sjöfart, fiske samt olje- och gasutvinning. Detta öppnar upp för nya handelsvägar, men riskerar det att utlösa en stormaktskonkurrens i fråga om kontrollen över dessa nya handelsvägar och de naturresurser som finns i . Det finns en stor risk för ökad militarisering av regionen , fru talman. har huvuddelen av sina baser för kärnvapenbestyckade ubåtar på . har också valt att bygga ut sin militära närvaro i genom att antingen öppna nya baser eller anlägga nya på en del av de andra öarna. För del är viktigt bland annat för skydd mot interkontinentala robotar. Vi ser ett flertal länder som gör anspråk på delar av och har någon form av militär aktivitet i området – en utveckling som är farlig och ej önskvärd. Av dessa anledningar ser positivt på att den svenska Arktisstrategin betonar vikten av att är och ska förbli ett lågspänningsområde. Men det är viktigt att även fortsättningsvis arbetar aktivt med relationerna inom och bevakar frågor som rör klimat, naturresurser och säkerhetspolitik. Genom samarbete och dialog med alla berörda länder och med respekt för internationell rätt kan vi tillsammans möta de utmaningar som står inför. Jag lyfte faktiskt den här frågan på en internationell konferens i . Jag tog upp det nordiska samarbetet och Europeiska unionen som ett exempel på gott samarbete. och andra regioner som länge har drabbats av inbördeskrig och konflikter behöver ökat samarbete och ökat ekonomiskt utbyte för en hållbar utveckling. Här kan samarbetena inom och EU statuera ett viktigt exempel på hur demokrati, respekten för mänskliga rättigheter och folkrätten inte stannar vid landsgränserna. Att stärka fri rörlighet, regionalt samarbete och utbyte bidrar till en mer integrerad region. ser fram emot ökat samarbete mellan de nordiska länderna och i . Det nordiska samarbetet ska vi fortsätta att värna. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservation nr 7. 49 (S): Först vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. Statsministrarna i har enats om att ska vara världens mest integrerade region. Det är en utfästelse som inger hopp, men den kräver också handling, beslut och resurser. Det är många bitar som fortsatt måste fogas samman i det i huvudsak väl fungerande nordiska samarbetet. för digitalisering har en av huvudrollerna. Många nordbor och även våra baltiska vänner upplever problem kring digitaliseringen. Det gäller tillgänglighet till mobila tjänster, laggande mobiltäckning, svårigheter att komma i kontakt med myndigheter med mera. pågår ett projekt på uppdrag av ministerrådet där det byggs en gemensam lösning för ett e-id där boende i och i kan logga in med landets bank-id-lösning till en gemensam portal där det finns tillgång till ländernas olika myndigheter. Det tycker jag, fru talman, är integration på riktigt i den digitala delen av löftet om världens mest integrerade region. En annan del är tillgång till och utbyggnad av 5G-nätet. Här finns ju dels en diskussion om hur snabbt det kan byggas ut och om vilka som ska få tillgång till 5G, dels en diskussion om säkerhetsaspekter så att främmande makt inte – till exempel via den tekniska utrustningen – ska ges möjligheter till olaglig avlyssning med mera. En tredje fråga handlar om rätten till personliga data och lagringen av personuppgifter. Många nordbor, och säkert också boende i andra länder, uttrycker viss oro över hur den lagrade informationen används och om den säljs till högstbjudande – till organisationer, företag eller till och med stater, som senare kan använda dessa data till att till exempel ägna sig åt påverkansoperationer. Det är ju bara att vända blicken mot och det förra presidentvalet. Men de nordiska länderna drabbas också av påverkansoperationer från trollfabriker som arbetar på uppdrag av uppdragsgivare som vill så split och skapa polarisering och destabilisering för att till exempel påverka valutgångar. Därför är det viktigt att och de baltiska länderna fortsätter att samarbeta kring den typen av säkerhetshot. Att förebygga och ta bort gränshinder är fortgent en prioriterad fråga för och . lyckades de nordiska länderna lösa 14 gränshinder; det är riktigt bra. , som rapporterar till och arbetar på uppdrag av , har ju målet att identifiera och föreslå lösningar till 8–12 gränshinder . För att fortsatt främja mobiliteten och den fria rörligheten i måste regeringarna, på samma sätt som skedde 2018 under det svenska ordförandeskapet i , arbeta enträget med att förebygga hindren på alla plan. Detta måste ske i kontakter med berörda myndigheter, med örat mot marken med gränspendlare och vid införande av ny lagstiftning eller revidering av existerande lagstiftning. Även har uppgraderat samma arbete till nya nivåer. Jag har förmånen att vara ordförande i utskottet för tillväxt och utveckling i . Där har vi för sedan skapat en informell gränshindergrupp med deltagare från samtliga övriga utskott i . Syftet är att organisera gemensamma inspel i de olika nordiska parlamenten, så att ländernas regeringar påminns om vikten av att förebygga och avlägsna gränshinder. har gruppen blivit etablerad, och även närvarande parlamentariker har bidragit till att höja nivån av engagemang kring gränshinder såväl i respektive partigrupper som i de olika länderna. Jag tänker nämna några tankar kring gränskryssande infrastruktur och transporter. Det finns 26–27 olika tänkbara, utvecklingsbara projektmöjligheter runt om i med fokus på infrastruktur och transporter. Ett exempel är tågsträckan ––med gränsövergång i , den så kallade åttamiljonersbyen. Hela det projektet skulle kunna skapa mycket positiva klimateffekter när tung lastbils- och långtradartrafik på i stället flyttas över så att godstransporter i mycket större utsträckning sker på järnväg. Det skulle också ge hamn en ännu starkare ställning som största och viktigaste hamn. Man skulle också kunna arbeta än mer intensivt med utvecklingen av sträckan –, som enligt vissa bedömare kan köras på 2,55 i stället för dagens . Det pågår dock en upprustning; därför går det extra långsamt. Det transporteras mer än 1,1 miljoner resenärer med flyg mellan städerna och . Att få bara till exempel en fjärdedel att i stället välja tåg skulle skapa helt nya positiva klimateffekter. Det behövs nya förutsättningar för gränskryssande infrastruktur också i de norra delarna av , och . När förändras öppnas nya förutsättningar för transporter norrifrån med fartyg men också för transporter från Arktisområdet söderut för vidare fartygstransporter till och även till och . Slutligen, fru talman: kommer att stödja en mycket spännande ansökan om ett idrottsevenemang i . Sex nordiska länder har med sina fotbollsförbund gemensamt lämnat in en första ansökan om att få arrangera i fotboll i de olika nordiska länderna. Det är en ansökan som i allt väsentligt återspeglar det mesta som förenar oss i – hållbarhet, jämställdhet, jämlikhet, ordning på ekonomin med mera. För en idrottsnörd som jag är det här framtidens melodi för denna typ av evenemang. Jag riktar också en varm hälsning till fru statsrådet att ta sig an den stafettpinnen. 50 (V): Det är trevligt att komma efter , som är ordförande i det utskott där jag är vice ordförande. Det är bra! Det nordiska samarbetet har stora möjligheter att utvecklas. Där kan vi lösa gemensamma problem eller dela med oss av lösningar men också driva vissa frågor i en mer internationell kontext. Här finns stor potential när det gäller klimatlösningar och energifrågan – som är stor i detta – men också när det gäller sociala och rättsliga frågor. Som en del av det nordiska samarbetet har vi möjligheten att ta ledartröjan i en rad frågor som är gemensamma och att visa vägen för bland annat EU. jobbar vi bland annat med jämställdhet. Där har de nordiska länderna varit förebilder, även om vi fortfarande har mål att jobba mot. Gemensamt för de nordiska länderna är löneskillnaderna mellan kvinnor och män, att kvinnodominerade yrken har sämre löneutveckling än mansdominerade samt de ojämlika maktförhållandena. Vi ser det inom vården, vi ser det i stödet till kvinnliga företagare och vi ser det inom rättsväsendet. Angående detta nämner ordförande att vi behöver öka den demokratiska delaktigheten i samhället, att utrikesfödda kvinnors situation är särskilt utmanande och att alla de nordiska länderna har liknande utmaningar vad gäller integration och inkludering. Jag håller med i beskrivningen, även om jag nog kan hitta andra nyanser och beskrivningar än vad ordföranden hittar. Ja – demokratin behöver stärkas i våra samhällen. Inte minst ser man det på röstdeltagandet i de olika länderna. Även om det gick upp nu i EU-valet är det stor skillnad från område till område på hur folk röstar och på om de röstar. Inte är det konstigt egentligen. Flera länder har liknande angreppssätt när det gäller socialt utsatta områden, med avsaknad av långsiktighet, avsaknad av lokal demokrati och utpekande av medier och myndigheter. Vi talar om både no go-zoner och ghettolagar. Det här kan vi faktiskt göra bättre. Utrikesfödda kvinnors situation stärks med säkra och trygga anställningar, att inte behöva ha utdragna asylprocesser, att kvinnor som gifter sig med nordiska män inte ska tvingas leva med dem, trots våld, för att kunna stanna kvar här. Det gäller egentligen alla kvinnor att ha olika och lättillgängliga vägar ut från våldsamma förhållanden. Här kan vi säkert lära av och med varandra. Klimatfrågan är en prioriterad fråga för oss i Nordisk grön vänster. Där har vi presenterat flera förslag som skulle kunna drivas tillsammans, bland annat medlemsförslaget om att verksamhet ska bli koldioxidneutral. Vi föreslår att en utredning görs gällande årliga klimatutsläpp och en handlingsplan för hur man ska minska utsläppen och uppnå koldioxidneutral verksamhet. Vi anser att bör föregå med gott exempel. Vi presenterade också ett medlemsförslag om att avveckla utvinningen av fossila energikällor i . Tyvärr är inte de andra partigrupperna villiga att gå detta till mötes. Vi kräver ett samarbete kring planeringen och genomförandet av en avveckling av fossil energi och att stoppa utvinningen av fossil energi på en nivå som motsvarar av de kända fossila reserverna i den nordiska regionen. Detta kan tänkas vara för radikalt. Men den globala klimatpanelen, IPCC, publicerade en rapport kring den globala uppvärmningen. Enligt panelens experter är skillnaden mellan uppvärmning och uppvärmning enorm. Vid en uppvärmning av klimatet påverkas våra liv, våra ekosystem och andra arter runt om i världen med förödande följder. Många riskerar att bli utan mat på grund av minskade skördar. Det här är något vi måste jobba vidare med. Nordisk grön vänster har också lyft fram frågor om mänskliga rättigheter såsom bland annat att stoppa adoptioner från diktaturer och rättsosäkra länder, att tillåta sexuella minoriteter att donera blod och att inte deportera till farliga länder. har ingen reservation att lyfta fram i ärendet. Vi yrkar bifall till utskottets förslag till beslut. 51 Statsrådet (S): hade jag glädjen att få träffa hela den svenska delegationen till sedan jag blev nordisk samarbetsminister. hade jag också träffat presidiet för den svenska delegationen. Jag önskar lycka till med ordförandeskapet och ser fram emot ett fortsatt gott samarbete och en innehållsrik sessionsvecka, vecka 44, här i . är jag här för att tala om vad som skedde inom det nordiska regeringssamarbetet med avstamp i den skrivelse som vi lämnade till . Men jag skulle också vilja blicka framåt och tala om det spännande skede vi är i just nu med att ta fram en ny vision och strategiska prioriteringar för det nordiska samarbetet. Låt mig börja med att lyfta fram några delar i skrivelsen som förtjänar särskild uppmärksamhet. ansvarade regeringen för att leda fem regionala samarbetsorgan: , MB8, alltså samarbetet mellan de nordiska och baltiska länderna i olika formationer, M5, som är de nordiska länderna, Östersjöstaternas råd och . Regeringen har använt ordförandeskapet för att driva på samarbetet inom några särskilt prioriterade områden: digitalisering, hållbarhet, gränshinder, jämställdhet och att stärka samarbetet med . Digitaliseringssamarbetet är särskilt intressant, eftersom det kan bidra till lösningar på en rad andra områden. Navet i detta samarbete är det nordisk-baltiska ministerrådet för digitalisering, som bildades . En central uppgift är att uppnå målet om ömsesidigt erkännande av e-legitimationer i och inom ramen för EU:s digitala inre marknad. Vi har kommit så långt att vi räknar med att ha de tekniska förutsättningarna på plats för detta . En annan viktig fråga är samarbetet kring 5G. Statsministrarnas deklaration om att ska bli världens första integrerade 5G-region har omsatts i en handlingsplan som vi är i full färd med att genomföra. Digitala lösningar kan även möjliggöra förbättrad vård och omsorg på distans och elektroniska läkemedelsrecept som fungerar över gränserna. Därför lanserade vi ett särskilt ordförandeskapsprojekt 2018, som löper , med fokus på just detta. Klimatfrågan är vår tids stora utmaning. Som ordförandeland har gjort en särskild satsning på klimatsmart mobilitet inom och mellan våra länder och på att främja nordiska hållbarhetslösningar inom byggande och design. Som en del i vårt samarbetsprogram för Agenda 2030 anordnades det första regionala ungdomsmötet kring hållbar konsumtion och produktion med deltagare från hela . antog de nordiska stats- och klimatministrarna en deklaration om koldioxidneutralitet som håller på att omsättas i en konkret handlingsplan. är grundbulten i vårt samarbete fortsatt att stärka alla former av utbyte mellan våra länder och att undanröja de hinder som finns för fördjupad integration. Inte mindre än 14 gränshinder mellan våra länder kunde lösas , mycket tack vare metodiska arbete och förstärkta mandat. Vi arbetar fortfarande för att lösa frågan om samordningsnummer, som är komplicerad och bredare än den del som bara drabbar utländska fastighetsägare. Vår ambition är att stärka samarbetet med de baltiska länderna. Det har också börjat ge resultat, inte minst på digitaliseringsområdet, som jag redan har nämnt. Andra områden för samarbete med de baltiska länderna som går framåt är energi-, forsknings-, sociala och hälsorelaterade frågor. Jämställdhet och icke-diskrimineringsfrågor har varit en genomgående svensk prioritering under ordförandeskapsåret med avstamp i metoo-rörelsen. Flera ministrar har involverats. Vi har även arbetat nära våra baltiska grannländer, och det fortsätter vi att göra. genomfördes en debatturné i alla nordiska länder för att samla ihop erfarenheterna och hitta redskap för förändring. Vad jag förstår kommer denna turné att kulminera i ett särskilt event under sessionsveckan här i , vilket är glädjande. har också tillsammans med lanserat en rapport om den positiva påverkan som jämställdhetsreformer i de nordiska länderna har haft på ekonomisk tillväxt, vilket har fått stort genomslag. Vi har även beslutat att inleda ett samarbete inom kring hbtq-frågor, och det är jag personligen väldigt glad för. Jag är väldigt glad över att jag nu kommer att gå i första ledet och även hålla tal på den baltiska prideveckan i . Låt mig gå vidare till var vi står , i vilken riktning regeringen vill föra det nordiska samarbetet. Vi är just i färd med att enas kring en uppdaterad vision och att anta fleråriga strategiska prioriteringar för Nordiska ministerrådets arbete. Bakgrunden är att vi vill få tydligare och färre mål som är enkla att följa upp. I syfte att stärka den medborgerliga förankringen vill vi också se ett mer synligt och effektivt nordiskt samarbete. Visionen ska gälla på och staka ut riktningen. Regeringens förslag är följande: ska bli världens mest hållbara och integrerade region till 2030, och tre strategiska fleråriga prioriteringar ska svara upp mot visionen. Dessa kan ändras med tre till mellanrum och ska vara så skarpa som möjligt. Våra tre förslag till prioriteringar är kopplade till de gemensamma deklarationer som statsministrarna antagit om att ska bli världens mest integrerade region som är både koldioxidneutral och en föregångare inom 5G och digitalisering. Våra förslag är följande: Prioriteringen om integration vill vi länka till stärkt mobilitet för individer och näringsliv med social hållbarhet i fokus. Förutom koldioxidneutralitet vill vi även prioritera en hållbar cirkulär och biobaserad ekonomi. Digitalisering och 5G hänger ihop med att skapa ett ännu mer konkurrenskraftigt där vi tillsammans ska bli en innovativ och digitalt integrerad föregångsregion. När jag träffar mina nordiska kollegor på ska vi fatta beslut om detta. Alla har lite olika prioriteringar, men jag tror att vi kommer att komma överens. Därefter är det för statsministrarna att ta det slutliga beslutet på sitt möte . ska detta sedan konkretiseras i genomförandeplaner. Förhoppningen är att prioriteringarna ska få genomslag men fullt genomslag i budgeten . Tack för att ni lyssnade! 52 HANS (M) replik: Statsrådet önskade delegationen till varmt lycka till, och det tror jag att den tar till sig och tackar så väldigt mycket för. Jag tror till och med att delegationen önskar lycka till tillbaka. Man vet ju inte i vilken egenskap statsrådet dyker upp vid sessionen i . Det kan hända mycket, fru talman, och det vore väl inte fel om vi kunde ha statsrådet som svensk EU-kommissionär. I så fall är hon nog hjärtligt välkommen till session i . Jag har några frågor. Först vill jag ta upp detta med digitaliseringen, 5G och att ta fram en handlingsplan. berörde säkerheten i sitt anförande. Jag tror att det är centralt och skulle bara vilja fråga hur mycket detta har kommit in i diskussionen när det gäller nordisk 5G. Det är ju alldeles uppenbart att flera länder nu diskuterar den hotbild som finns från andra länder. Där har även den initierat ett arbete för att man av rena försvars- och säkerhetsskäl ska kunna undvika vissa leverantörer. Det hänvisas också till att man ska ta fram fleråriga strategiska prioriteringar och olika former av visioner. Det tycker jag i grunden är bra. Dock undrar jag om statsrådet och regeringen har reflekterat över hur man förankrar det. Det är en sak att komma överens om det, men ska man sedan förelägga det för parlamenten i de olika länderna eller ska det vara i ? Erfarenheten är ju just , fru talman, att det inte förankras någonstans. Jag har själv nämnt exemplet med Nordefcos visionsplan. Den är utmärkt, men den har inte förankrats i och är inte förankrad i respektive nations parlament. Avslutningsvis utgår jag från att regeringen har för avsikt att komma tillbaka till riksdag när det gäller en arktisk strategi. Då vill jag också bara påminna om att det vore bra om man hade ett bredare grepp om den – inklusive säkerhetsaspekterna, som börjar bli alltmer påtagliga i Arktisområdet. 53 Statsrådet (S) replik: Tack för frågorna, ! När det gäller 5G och säkerhet är det vi håller på med just nu de rent tekniska delarna, så att vi ska kunna samarbeta med 5G. Bland annat har vi sagt vilka frekvensband som kan vara lämpliga. Jag behöver inte räkna upp dem, men det är tre olika – detta för att det inte ska bli som med järnvägsspåren i , som ju är olika breda. Man måste kunna samarbeta. Det handlar också om att vi ska ha ungefär samma utbyggnadstakt, så att vi inte kommer i olika fas, och att vi inte ska ha regleringsmässiga hinder, till exempel när det gäller tillstånd och upplåtande av utrymme för byggnader vid uppsättning av 5G-master. Sedan förutsätter jag att vi gemensamt kommer att diskutera säkerheten. Just nu har regeringen tagit upp detta i fråga om den svenska 5G-utbyggnaden, så att både och Försvarsmakten ska vara involverade. När det gäller visionerna och hur vi ska förankra detta redogjorde jag under mitt samtal med svenska delegation för de olika förslagen – dels visionen, dels de tre prioriteringarna – och tyckte att jag mötte en acceptans för dessa. Sedan kommer det naturligtvis när det blir klart att återigen diskuteras med svenska delegation. Som jag sa är detta de svenska förslagen; det är inte färdigt . Då kommer vi att komma tillbaka. När det gäller de arktiska … 54 HANS (M) replik: Jag håller helt med om att det är bra att vi har en nordisk dimension när det gäller 5G-utbyggnaden. Jag tror att kan komma väldigt långt. Det finns en ambitiös vision från de nordiska regeringarnas sida. Vi är helt eniga på den punkten. Dock finns det en fara om man bara gör det till teknik. Det har vi sett till exempel med den ryska gasledningen Nord Stream 2. Det är inte bara teknik, det är inte bara en ledning, lika lite som det bara är en teknisk lösning när det gäller 5G. Det finns den här säkerhets- och försvarsaspekten. Därför tror jag att det är viktigt att vi lyfter den i den nordiska debatten, precis som vi gör i den nationella debatten. Jag önskar att vi har en gemensam, koordinerad och pågående utbyggnad av 5G men att vi inte bortser från de säkerhetspolitiska hot som också ligger i det. Sedan håller jag med om att det är bra att dessa visioner finns. Jag vet också att statsrådet har deltagit i möten med bland annat delegation. Det är dock en skillnad mellan det stängda sammanträdesrummet och den öppna kammardebatten. När man tar fram den här typen av gemensamma visionsdokument mellan flera länder är det lätt hänt att det faller mellan stolarna. Det förankras inte i respektive parlament, men det förankras inte heller i . Möjligtvis träffar man några parlamentariker i stängda sammanträdesrum, men det är inte samma sak som att ha en publik, allmän och generell debatt som allmänheten och medierna kan följa. Därför vill jag ändå, fru talman, betona vikten och värdet av att lyfta en del saker från det stängda sammanträdesrummet till den öppna debatt som vi för här i kammaren. Det är min uppmuntran. Sedan lämnade ju statsrådet en cliffhanger, fru talman, om att hon skulle berätta någonting centralt om det arktiska samarbetet och den arktiska strategin. Då tror jag att hon kommer att säga att självklart ska få möjlighet att diskutera den arktiska strategin. 55 Statsrådet (S) replik: Jag börjar bakifrån så att jag hinner med det. När det gäller Arktisstrategin är det inte jag som är ansvarigt statsråd. Dock är det så att den innevarande svenska Arktisstrategin är , och utrikesministern har i utrikesdeklarationen framhållit att den kommer att uppdateras. Detta inleds , och kommer på olika sätt att hållas informerad. Jag måste också framhålla att vi har en Arktisambassadör, , tidigare ambassadör i , som mycket gärna kommer och diskuterar och berättar om detta. När det sedan gäller 5G-frågan är vi helt eniga om att säkerhetsfrågorna är väldigt viktiga. Jag ska se till att utifrån denna debatt ta tillbaka till minister , som sitter i , att detta har tagits upp i kammare. Likaså menar jag att det är viktigt med en öppen diskussion. har jag berättat om våra prioriteringar här , så det har varit väldigt öppet. Sedan kommer vi tillbaka efter mötet , när vi vet hur det blev efter de andra ländernas punkter och diskussioner. Jag ser fram emot att komma tillbaka till då. 56 (SD):