prot · H60953 · 2019-02-14 00:00:00 — Därför är januariavtalet viktigt. Vi har krävt stora reformer på klimatområdet, och vi har fått igenom dem. Vi har fått igenom att vi ska ha ett grönt avdrag som fungerar som och . När man sätter upp solpaneler, solvärme, ett hemmabatteri eller en laddbox ska avdraget komma direkt på fakturan. Vi ska inte få de problem som vi nu ser med solcellsstödet i och med att M-KD-budgeten gick igenom. Människor som har sökt det stödet får vänta , och de ska ha tur för att över huvud taget få någonting. Vi får en grön bilbonus; vi skärper till bonus–malus-systemet och gör det effektivare och bättre, så att det gör ännu tydligare skillnad vid köpet och så att man också förhoppningsvis kan få en bonus . Vi satsar på negativa utsläpp och på att ta bort koldioxid ur atmosfären, vilket forskarna säger är helt nödvändigt. Den tekniken kan vi vara världsledande på i . Vi ska också göra det enklare att producera förnybar energi för eget bruk. Vi ska göra fler delaktiga i den här omställningen. Det är otroligt viktigt att få med fler. Vi vet att solpaneler och elbilar smittar. En av de största anledningarna till att någon skaffar sådana är att någon annan i grannskapet redan gjort det. Man har någon att referera till, någon att fråga och kanske också någon att skryta för. Vi får också höghastighetståg. Men det handlar inte bara om persontransporterna. Det handlar otroligt mycket om godstransporterna, vilket vi ofta glömmer. Vår järnväg är full . Vi kan inte transportera mer på järnvägen. Vi kan inte flytta över så himla mycket mer från lastbilar. Vi behöver nya banvallar. Vi behöver längre och tyngre fordon, som löser transportproblemen på hjul så länge de finns. Min lista på centersegrar är lång. Större delen av vårt valmanifest finns faktiskt med i januariavtalet. Men om det här ska bli ett hjärtligt samarbete måste regeringen leverera på alla punkter. Jag är oroad, för jag ser redan nu tecken på att skrivningar om äganderätten i skogen inte tas på allvar och att man kommunicerar budgetposter som inte är färdigförhandlade. Det är såklart helt oacceptabelt. En regering som inte levererar enligt ingångna avtal har heller inte stöd. Märk mina ord: Jag har inget problem att avsätta sossar och miljöpartister som inte lever upp till det vi kom överens om. Men vi är såklart inte nöjda med januariavtalet. Det finns mer. Vi ska förhandla . Här finns det många problem som man behöver ta tag i. Exporten av miljöbilar är ett sådant. Att elbilar hamnar i och gasbilar hamnar i och är såklart onödigt. Varför ska vi exportera vår miljönytta dit? Det är klart att det för klimatets skull inte spelar någon större roll, men att vi gör satsningar här som sedan bara exporteras är rent ut sagt onödigt. Den svenska biogasen konkurreras ut av dansk dubbelsubventionerad biogas. Det är såklart helt orimligt. Produktionen av inhemska drivmedel har inte kommit igång, mycket på grund av osäkerheten kring äganderätten i skogen och råvarutillgången. är en otroligt viktig nyckel för att få detta på plats. Nyttan med den gröna omställningen handlar dock inte bara om miljön. Vi som är engagerade i miljöfrågor fastnar lätt i att bara prata om det. Men debatten är så mycket mer. Det är landsbygdspolitik på hög nivå, vilket jag redan har nämnt. Men det är också säkerhetspolitik. När och byggde en elkabel mellan varandra var det en av de bästa säkerhetspolitiska åtgärder vi vidtagit , eftersom blir mindre beroende av rysk olja och gas. Och när vi ställer om från den där fossila oljan till att köra på biodrivmedel i stället minskar vi vårt oljeberoende av skurkstater som eller , som vi importerar stora mängder olja från. Vi får också en ökad självförsörjningsgrad, vilket är viktigt i tider av kris, då vi inte kan lita på alla leveranser. Det här är bra näringspolitik för AB . Vi får nya företag, nya innovationer och nya exportmöjligheter. Det ger jobb, företag och skatteintäkter här, i stället för att vi skickar det utomlands. Vi har mycket av de råvaror som krävs. Då behöver vi också bra regler för gruvnäring, så att vi på ett hållbart sätt kan få upp detta ur marken här i stället för att med exempelvis barnarbete och dåliga miljöförhållanden göra det någon annanstans på jorden. Då behöver vi också regler som gör att man kan öppna nya gruvor på ett hållbart sätt. Slutligen är detta också hälsopolitik, för med elbilar på våra gator har vi ett minskat buller och minskade partikelutsläpp. Med ökad energieffektivisering har vi också minskade kvicksilver- och svavelutsläpp från kolkraftverken runt om i . har vi visserligen fasat ut även kvicksilverlamporna, men införandet av dem minskade kvicksilverutsläppen just på grund av att det kommer så mycket från kolkraften. Denna omställning är fantastisk ur så många perspektiv, och dessa samhällsnyttor måste vi också ta hänsyn till. En hel del av det här realiseras som sagt i januariavtalet, men det finns mycket kvar att göra. är det parti som tror på teknikutveckling, på människors inneboende kraft att göra gott och på grön tillväxt och företagande. Det är det enda sättet att på riktigt ställa om. Vi löser inte problemen i världen genom sänkt levnadsstandard och tillbakagång. Det är genom att blicka framåt som vi löser utmaningarna. Det är så vi klarar klimatet. I detta anförande instämde (C). 154 (V): står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till vår reservation nr 6 om konsumtionsbaserade mål. Klimatet förändras här och . Om vi ska kunna göra något behöver vi göra det . kan vi med våra egna ögon börja se det som vetenskapen så länge har varnat för. Vi vet att ett varmare klimat innebär värre torka och fler bränder. Vi vet att det ger höjda havsnivåer och större översvämningar. När vi om några årtionden ser tillbaka kommer det att vara detta vi minns. Det kommer när de som är barn frågar oss vad vi gjorde under de här historiska årtiondena, och det finns nu då många är oroliga både för sin egen skull och för sina barns och barnbarns framtid. Det handlar om att skapa ett hållbart samhälle som inte begränsar livsmöjligheterna för andra människor och för kommande generationer. Det gör vi genom att minska utsläppen för dem som klimatpåverkar mest och genom att skapa en ekonomi för alla, och inte bara för några få. Höstens budget blev en kalldusch för miljö- och klimatarbetet, där bland annat skyddet av vår natur urholkades och stödet för klimatinvesteringarna raserades. Vi har framför oss en allians mellan två block. Deras överenskommelse har flera förslag för miljön som leder oss in mot en mer ambitiös klimatpolitik. Men den räcker i sig och i sin helhet inte för att lösa alla de problem som vi har framför oss. debatterar vi betänkandet från miljö- och jordbruksutskottet som handlar om klimatet. I det finns flera bra förslag, men som helhet räcker det inte ända fram. Om vi ska nå 1,5-gradersmål behöver vi göra så mycket mer. När presenterade sin fördjupade utvärdering av miljömålen stod det plågsamt klart att har misslyckas. når ett enda av de 16 nationella miljömålen. slår bland annat fast i sin rapport – med kvar tills vi ska nå målen – att de styrmedel och åtgärder som behövs för att nå miljömålen till 2020 helt enkelt inte finns där. De säger att utsläppen av växthusgaser måste minska i snabbare takt, och de lyfter bland annat också fram konsumtionens klimatpåverkan. För oss är det självklart att för att vi ska kunna klara klimatförändringarna måste vi ändra våra konsumtionsmönster. vill i likhet med en mängd miljöorganisationer och aktörer införa ett kompletterande mål och konkreta åtgärder för att de konsumtionsrelaterade utsläppen ska minska. Enligt står konsumtion, inklusive offentliga tjänster, byggande av bostäder och infrastruktur, för utsläpp om växthusgaser per person och år. Två tredjedelar av de här utsläppen sker i andra länder, och flyg- och köttkonsumtion sticker ut som två områden med extra stor påverkan. Antalet flygningar behöver minska, och det är inte mer än rätt att de som står för den största delen av flygandet också står för kostnaderna. Där vill vi se en progressiv flygskatt. står av befolkningen för av alla flygningar. Det handlar inte om att ta bort möjligheterna att åka och hälsa på släkten, utan det handlar om att de som konsekvent använder flyget som transportmedel måste betala för sin klimatpåverkan och bidra till klimatomställningen. Det är de rikaste som genom sitt sätt att leva orsakar störst klimatutsläpp. Därför är det de som måste ställa om sin livsstil mest. Köttkonsumtionen går ned i , men den gör det från höga nivåer. Genomsnittssvensken äter ungefär dubbelt så mycket kött som det globala genomsnittet, och en stor andel av det kött vi konsumerar är importerat. Vår totala köttkonsumtion behöver minska, och en större andel kött bör vara producerat i . Det ger vinster för både klimat, miljö och självförsörjning. Det är också viktigt att vi ser ökade satsningar för produktion av hållbar växtbaserad mat. vill att inför mål för att minska de konsumtionsbaserade utsläppen. Samma slutsats drar i sin fördjupade utvärdering , där man anser att det behövs mål och strategier för just konsumtionsbaserade utsläpp. I skuggan av det akuta behovet av att målmedvetet minska konsumtionens klimat- och miljöpåverkan är det anmärkningsvärt att utskottet inte går på linje i den här frågan. Till detta hör också diskussionen om miljöskadliga subventioner. Det är inte rimligt att det finns subventioner som gör det oattraktivt att ställa om till ett fossilfritt jordbruk. Nedsatta skatter för fossila bränslen är en sådan subvention; skatte- och momslättnader för flyget är en annan. Både och har gjort bedömningen att de subventioner som behövs i stället bör utformas som miljöstöd. Men det är också viktigt att vi utgår från konsekvenserna för miljön när vi tar fram nya former av subventioner. De potentiella miljöskadliga subventionerna här i uppskattades 2017 till ett belopp av , och enligt ett beslut i ska miljöfarliga subventioner fasas ut redan till 2020. måste hänga på. Även detta finns med som en av slutsatserna i och är alltså en viktig del för att vi ska nå fler än ett av de nationella miljömålen. Avslutningsvis vill jag stanna upp vid miljö- och klimatarbetets sociala aspekter. För oss är det självklart att se att samhället hänger ihop som en helhet där alla delar påverkar varandra. Därför är det viktigt för oss att prata om klimaträttvisa: Vem påverkar, och vem drabbas av klimatförändringar? Vi vet att vårt nuvarande system fördelar jordens resurser skevt mellan klasser, mellan rika och fattiga länder och, i samband med patriarkala strukturer, mellan män och kvinnor. Världens rika människor har orsakat klimatförändringarna och har fortsatt störst påverkan på klimatet. Den rikaste tiondelen står för av världens utsläpp, medan den fattigaste halvan av befolkningen står för av utsläppen. De som drabbas är däremot världens fattiga. fastslår därför att det är de rika länderna som har det historiska ansvaret för att minska sina utsläpp och ge stöd till andra som drabbas av klimatförändringarna. Det är viktigt att se att vi måste agera inom vårt miljöutrymme. Varje person och varje land har ett visst utrymme att röra sig inom, och miljöns, naturens och klimatets gränser kan inte tänjas som ett gummiband. Två tredjedelar av våra utsläpp sker i ett annat land än . Om alla människor i världen skulle förbruka resurser som vi gör här skulle vi behöva minst fyra jordklot. Det är inte rimligt att vår överkonsumtion hindrar andras möjlighet till utveckling. Vi vet också att ett jämlikt samhälle är ett framgångsrikt samhälle. I senaste utvärdering lyfter de den sociala hållbarheten som en avgörande faktor för att kunna nå målen. De skriver bland annat att ”stora klyftor inom ett land har visat sig gå hand i hand med ekologisk förstörelse”. De menar att den ökade välfärden hos vissa måste följas av ökade kunskaper. ökar den i stället trycket på våra naturresurser, och den ekonomiska ojämlikheten är en bidragande orsak till att vi inte når miljömålen. Eller som vi i brukar uttrycka det: Det är viktigt med en ekonomi för alla, inte bara för några få. 155 (C) replik: Jag tror att det var reservation 22 som avsåg att yrka bifall till, för reservation 6 är vår. Det vore såklart väldigt trevligt att få extra bifall för den. håller ett väldigt trevligt anförande på många sätt. Det innehåller däremot mycket av problembeskrivning och väldigt lite av verkliga åtgärder. Låt mig då lyfta fram en åtgärd som föreslår, nämligen kilometerskatt. Min fråga till är: Hur har ni egentligen tänkt er att den här kilometerskatten ska funka i förhållande till resten av samhället? Skogforsk har visat att man tappar mellan av skogsråvaran i skogen om man inför kilometerskatten. Det är alltså just den skogsråvara man behöver för att kunna göra de här biodrivmedlen som vi behöver för den gröna omställningen. Sorgligt nog går inte tåget ut till varje buske. Ska vi få ut grejerna ur skogen behöver vi också någonting som färdas på gummihjul. Och ska vi ställa om dagens fordonsflotta behöver vi biodrivmedel, gjort inte minst på svensk skog. En bil lever i snitt . Många av de bilar som rullar ut från kommer att leva in . De behöver ha drivmedel som funkar i nuvarande motorer, och då är den svenska skogen helt avgörande. Hur, , får ni egentligen ihop er kalkyl om ni vill ta ut mindre ur skogen för att klara klimatet? Det är effekten med kilometerskatten. 156 (V) replik: Jag blir osäker , för jag har skrivit ”reservation 6” här i mina papper. Om det inte stämmer ber jag om lov att få återkomma till detta. Angående kilometerskatten var den inget jag tog upp i mitt anförande, och den är heller ingenting som jag har sakkunskapen om. Jag sitter inte i trafikutskottet och är fortfarande så pass ny som ledamot att jag inte har hundraprocentig koll på alla våra frågor. Vi kan gärna prata om något annat, om vill det. 157 (C) replik: var det ju just biodrivmedel och hur vi ska få ut saker och ting ur vår skog om vi prisar bort det som var min fråga. Vi behöver biodrivmedlen för att ställa om. Jag håller mig alltså gärna till den frågan även om ledamoten nu så vänligt gav mig chansen att prata om något annat. 158 (V) replik: Biodrivmedel är inte heller ett område som jag har jättebra koll på när det gäller var vi står. Men generellt sett vill vi att skogen ska användas. Det är självklart. Det finns inget scenario där vi ser att vi ska sluta använda skogen som en resurs. Jag tror att vi är ganska eniga här om att vi kommer att ha ett växande behov av att skogen ska användas, och då får vi naturligtvis se till att lösa problemen som kommer med detta. sa att det inte går tåg in till varje buske, och det stämmer såklart. Därför skulle vi kanske hellre se att man satsade pengar på att rusta upp och också bygga ut järnvägen – inte bara mellan våra storstäder utan även på landsbygden och framför allt kanske i våra glesare delar av och, som var inne på i sitt anförande, för att kunna använda för godstransporter. Jag tänker främst på gruvorna och skogsnäringen. Det är naturligtvis jätteviktigt. När det gäller frågan om biodrivmedel blir jag svaret skyldig. 159 (KD): Vi står självfallet bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande vill jag yrka bifall till reservation nr 31 om en nationell plan för utveckling av flygbränslen. Klimatutmaningen är i högsta grad global, och utöver ansvarsfulla nationella åtaganden för minskade utsläpp krävs gemensamma kraftansträngningar internationellt. Genom att visa att det går att kombinera låga utsläpp med god ekonomisk utveckling kan bidra till att slå hål på den internationellt sett alltför förhärskande myten om motsatsen. Klimatförändringarna är vår tids största utmaning och kräver såväl regionala och nationella som globala lösningar. Beroendet av fossila bränslen är både en belastning på miljön och, som vi hörde tidigare, en säkerhetspolitisk risk. Det europeiska beroendet av rysk gas bidrar till utsläpp av koldioxid och till instabilitet. Flera EU-länder har inte ställt om från kolberoende medan andra har ökat sitt beroende av fossila källor genom att stänga ned kärnkraft eller investera för lite i förnybara källor. ska driva på för att EU ska vara ett klimat- och miljöpolitiskt föredöme globalt. Vi i står för av världens klimatutsläpp och EU för . Vårt viktigaste bidrag till det globala arbetet i klimatfrågan är därför att påverka stora utsläppsländer som och . Klimatpolitiken måste drivas av ambitionen att visa omvärlden att omställning är möjlig utan att skada konkurrenskraften. En dålig, ineffektiv och dyr klimatpolitik riskerar skada, också i kraft av de signaler det skickar ut till omvärlden. Koldioxidskatt på fossila bränslen och ett utvecklat utsläppshandelssystem inom EU är effektiva styrmedel för minskade utsläpp och ett bättre klimat. EU:s mål för minskade utsläpp och energieffektivisering spelar en central roll i arbetet mot miljöförstöring och klimatförändring. har länge varit pådrivande för att utveckla handeln inom EU med utsläppsrätter, ETS, som är ett kostnadseffektivt verktyg för att nå klimatmål. Systemet omfattar industrisektorn och energiproduktion som tillsammans står för av utsläppen inom EU. Vi anser att handelssystemet med utsläppsrätter successivt bör utvidgas till att omfatta även övriga transportsektorn samt andra samhällssektorer med stora utsläpp som ännu inte deltar i systemet, exempelvis hushåll, jordbruk och icke-industriellt näringsliv. har mycket låga koldioxidutsläpp från energiförbrukning, det vill säga de utsläpp som kommer från el- och värmeanvändning i industri och hushåll. Detta beror på att en stor del av den svenska industrins elförsörjning kommer från kärnkraft och vattenkraft. I transportsektorn kvarstår dock stora utmaningar med att kraftigt minska utsläppen av koldioxid, partiklar och andra miljögifter. Därför krävs politiska initiativ för att minska utsläppen från trafiken. Den tunga vägtrafiken är en stor källa till koldioxidutsläpp. En ökad andel förnybara drivmedel är önskvärd och därför vill vi stimulera investeringar i produktion och distribution av biodrivmedel. För att investeringarna ska komma till stånd behövs långsiktiga spelregler på marknaden. behöver utvecklingen mot eldrift inom den tunga trafiken uppmuntras. Kostnaderna för att elektrifiera de största motorvägarna bör därför utredas och huvudmannaskapet för en sådan elektrifiering tydliggöras. Från sida ser vi alltså både biobränslen och elektrifiering som en viktig del i omställningen från fossila bränslen. Vi behöver bland annat investera i kärnkraften och i det . Därutöver har vi ett effektbehov, inte minst kopplat till lagring. Ska vi klara topparna måste vi nå längre. Den svenska skogen binder kol under sin tillväxt och bidrar därför till att dra kol ur atmosfären. Skogen har potential att göra stor klimatnytta genom att bränslen från skogsråvara ersätter fossila bränslen. Detta konstaterar också Miljömålsberedningen med representanter från sju riksdagspartier. Uttaget av skogsråvara i kan öka som miljömålen uppnås. Den offentliga sektorn har en stor möjlighet att påverka utsläppen av koldioxid och miljögifter via upphandlingen av såväl tjänster som varor, inte minst av livsmedel. Genom en offentlig upphandling som drivs av värden om hållbarhet och bygger på en grundlig livscykelanalys gynnas såväl klimatet som produktkvaliteten. I den offentliga upphandlingen bör därför hänsyn tas till faktorer som miljö- och klimatpåverkan. En effektiv samhällsplanering har förstås stor betydelse. Det gäller till exempel smart kollektivtrafik och incitament för mer gång- och cykeltrafik men också utveckling av ny teknik och bredbandskapacitet som möjliggör arbete på distans i betydligt större utsträckning. Cykling har stor utvecklingspotential med såväl goda miljö- och klimateffekter som hälsoeffekter. I TU:s debatt här kunde vi se att cykeln verkligen engagerar. Cykeln måste på ett tydligare sätt ses som ett eget trafikslag och prioriteras högre i stadsplanering och infrastrukturinvesteringar. Det har visat sig att när så sker ökar även cyklingen markant. Slutligen har vi även andra dimensioner att ta in och lyfta fram, nämligen både sociala och geografiska. Alla har, trots bonussystem, inte råd att köpa en ny miljövänlig fossilfri bil. är dessutom ett land som till stor del består av landsbygd där man är beroende av bilen. Det finns ingen kollektivtrafik att ta. Enligt transportföretagen står personer som kör bil på landsbygden för av sina kostnader, medan de som kör bil i storstad bara står för av sina kostnader. är inte svenskar kända för vårt hetsiga lynne, men fortsätter vi att straffa ut landsbygden med hjälp av miljöskatter utan att ge tillbaka i form av en rejäl grön skatteväxling blir bördorna på landsbygden och landsbygdsborna orimligt tunga i jämförelse med andra medborgares. Det är inte rättvist och riskerar att i förlängningen skapa bitterhet och motvilja mot politiken. Det ser vi i andra delar av världen. Utan landsbygden och det som landsbygden ger skulle städerna stanna upp, och det snart. Därför måste det just vara en grön skatteväxling, vilket har varit ett av KD:s svar på klimatfrågorna . 160 (L): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 16 om inriktningen av svensk klimatpolitik och reservation 34 om konsumtionsåtgärder. Liberalerna har utöver detta tre särskilda yttranden om hur vi ser på EU:s klimatarbete, nationella klimatinvesteringar och effektivitet samt frågan om biodrivmedel, . Att avhandla Liberalernas klimatpolitik i ett inlägg låter sig inte enkelt göras, tack och lov. Jag kommer därför att bara ta upp de större frågorna. I övrigt får jag hänvisa till våra motioner. Skulle jag försöka koka ned essensen av hur Liberalerna ser på detta är det att läget är kritiskt. Vi måste agera nu och ta oss an klimat- och miljöutmaningarna med en blandning av krisinsikt, framtidstro och realism. Vetenskap och teknikutveckling finner lösningar. Marknadsekonomi och frihandel, inte politiker eller förbudspolitik, driver fram smarta hållbara lösningar. Digitalisering och delningsekonomi banar väg för nya och klimatsmarta konsumtionsmönster. Elfordon förändrar hela fordonsindustrin. Energibranschen ställer om. Investeringar i fossil energi lönar sig inte. Nya jobb och marknader växer fram. Och ligger långt fram när det gäller miljö- och klimatarbete. Det är något vi ska nyttja och självklart göra till en konkurrensfördel. Framför allt är det viktigt att det finns en bred politisk uppslutning i bakom de här frågorna. Sju av åtta partier kom överens om Miljömålsberedningens mål. Bara på det sättet kan vi agera tydligt som nation, i EU och i världen. måste visa ledarskap. kan nämligen visa att det går att förena välstånd och tillväxt med ansvar för miljö och klimat. I stället för kortsiktiga och dyra stöd och subventioner vill Liberalerna se mer grön skatteväxling på riktigt. Skatten på jobb och företagande ska sänkas som det ska kosta mer att smutsa ned. Därför vill vi till exempel ta bort skattesubventioner till fossila bränslen – allt i enlighet med . Vi har som enda parti konsekvent drivit denna linje när andra partier, mitt under pågående klimatkris, har propagerat för att sänka dieselskatten. Den rödgröna regeringen utökade till och med skattelättnaderna på diesel i jordbruket, vilket vi starkt ifrågasatte redan då. Med januariavtalet tar vi ett steg i rätt riktning. För oss liberaler står det klart att klimatet kräver mer av oss politiker. Vi måste våga fatta impopulära beslut för att rädda klimatet och framtiden. Att tro att man värnar vissa väljargrupper genom att tumma på klimatet kommer i förlängningen bara att innebära ett garanterat väljartapp, för oss allihop i slutänden. Klimathotet känner inga gränser. Men det gör inte heller lösningarna, tack och lov. Klimatet kräver mer EU-samarbete.