prot · H60964 · 2019-03-13 00:00:00 — Att utmana min förförståelse och inte applicera traditionella, subjektiva uppfattningar på mina egna barn är något jag får jobba med . Varför berättar jag då detta? Jo, gjorde jag faktiskt skillnad på mina barn – inte för att vara elak utan för att jag vet att deras förutsättningar är olika. Jag hade inte samtalet med min son. Jag hade det med min dotter, för jag vet att hon är en av dem som kommer att få påminnas om att det som är rätt och riktigt för henne inte alltid är rätt och riktigt utifrån vad samhället, kompisarna eller andra tycker. Här har förskolan en otroligt viktig roll. Det handlar om att utgå från varje enskilt barn, stimulera och främja kreativitet och nyfikenhet, stödja barnen så att de vågar göra det som stärker deras självkänsla och det som är kul samt att inte begränsa dem, oavsett vilka de är. debatterar vi alltså utbildningsutskottets betänkande om förskolan, UbU7. Jag vill med detta yrka bifall till utskottets förslag. Precis som många föregående talare har sagt har vi en fantastisk förskola – en förskola i världsklass. Det är en förskola som förenar lek och lärande, som bygger sin verksamhet på forskning, beprövad erfarenhet och kunskap, som ser till varje barns enskilda behov och som erbjuder barnen trygghet och omsorg. Förskolan ska vara kompensatorisk och bidra till att utjämna skillnader, ge barn rätt förutsättningar att klara kommande skolgång och bidra positivt till allas livsresa. I betänkandet lyfts motioner med yrkanden där det påpekas att förskolan fyller en viktig roll för de barn som aldrig eller sällan möter svenska språket i hemmet. har på förslag från utskottet riktat ett tillkännagivande till regeringen om att se över hur en obligatorisk förskola med språkutveckling kan införas . är det viktigt att det görs insatser som främjar språkutveckling hos föräldrarna. För det arbetet har det i budgetpropositionen 2018 avsatts medel för att SKL ska ge kommuner vägledning i hur de kan samordna öppen förskola och insatser för svenska språket under föräldraledigheten. Vi socialdemokrater vill fortsätta utveckla och ta förskolan vidare in . ingår förskolan i satsningen Samverkan för bästa skola, där har i uppdrag att stödja förskolor med särskilt svåra förutsättningar att förbättra verksamheten. Detta är ett viktigt kvalitetsarbete som kommer att bidra till att ge huvudmännen möjlighet att se över förskolans utvecklingsbehov och erbjuda utbildning och handledning för att nå högre måluppfyllelse. Det ökar jämlikheten och likvärdigheten i förskolan. I många förskolor går utvecklingen åt rätt håll. I andra går personalen på knäna. Förskolan står inför utmaningar kopplade till ojämlikhet, personalbrist och stora barnkullar. Det är utmaningar som politiken behöver prioritera och lösa. Vi behöver utbilda fler förskollärare och barnskötare och ge dem som arbetar i förskolan bättre förutsättningar. Därför har regeringen gjort stora satsningar på förskolan under förra mandatperioden. Vi har bland annat byggt ut förskollärarutbildningen, lagt förslag om en mer attraktiv barnskötarutbildning, reviderat förskolans läroplan och inkluderat förskollärarna i kompetensutvecklingsinsatser som Läslyftet och fortbildningsinsatser inom de nationella skolutvecklingsprogrammen. Vi är tydliga med att professionen ska stärkas. På så sätt stärks också lärandet inom förskolan med utgångspunkt i att främja alla barns individuella behov, utveckling och lusten att lära. Det är i förskolan vi sätter grunden för det livslånga lärandet, och undervisningen ska bygga på att stimulera och utmana barnen utifrån läroplanens mål. Det är i förskolan alla barn, också de som inte har föräldrar som går i Women’s på och som inte tar samtalet om manlighetsnormer, ska få sina världar vidgade, få lära sig att de duger som de är och få möta de första bilderna till samhällets, marknadens och populärkulturens könsnormer. Det är i förskolan alla barn grundlägger sin känsla för hur vi som människor bemöter varandra med värme, generositet och respekt för varandras personer. De nationella riktmärken för barngruppernas storlek som alliansregeringen skrotade har återinförts, och satsar vi på att minska barngruppernas storlek. Detta är ett arbete som vi kommer att fortsätta. Det har haft effekt. Enligt statistik har vi nu de minsta barngrupperna , en högre personaltäthet och en ökning av andelen anställda med förskollärarexamen. Men det finns fortfarande utmaningar på området. Mer behöver göras. Vi är inte nöjda. Vi vet att barn som har gått i en förskola med hög kvalitet blir bättre förberedda för skolan, har bättre språkkunskaper och visar större social kompetens än barn som inte har deltagit i förskolans verksamhet. Detta gäller särskilt barn med tuffa uppväxtvillkor och annan socioekonomisk bakgrund. Förskolans kompensatoriska roll kan inte nog understrykas. För att kunna möta barnen och deras behov krävs det att man genomför insatser, strukturerar arbetet och ger tid till det kollegiala lärandet. Det handlar om att ge pedagogerna tid att vara pedagoger och att ge möjligheter till god omsorg och omhändertagande, i kombination med fler resurser, speciallärare och specialpedagoger samt ett intensifierat arbete för att förstärka och bygga på den kompetens som finns. behöver också det pedagogiska ledarskapet stärkas. Forskning visar att förskolans kvalitet är tätt kopplad till ett tydligt och tillgängligt pedagogiskt ledarskap. Därför har vi jobbat för att förskolans chefer ska ha samma yrkestitel som i övriga skolformer och samma rätt att gå den statliga rektorsutbildningen från och med . För oss socialdemokrater är prioriteringen solklar: En förskola av hög kvalitet är en förutsättning för ett starkare samhälle och ett tryggare . Och visst gör det skillnad. Det bästa med att vara utbildningspolitiker och förälder med barn i förskolan är när man ser att de politiska beslut man tar faktiskt kommer till sin rätt – när barnen trallar på en sång om veckans , när de övar på det sociala samspelet genom experiment med matematiken eller skapar konst, eller i alla fall försöker skapa konst, genom att spraya på snön med färgat vatten. De verkar i ett sammanhang. De lär sig i sin vardag. När de talar om drömmar och vad de vill jobba som, och när de tillåts och uppmuntras att tänka fritt och brett, så att de inte fastnar i strukturer och normer som den vuxna världen format – då vet man att vi har bidragit till vår gemensamma framtid. 97 (MP): Vi har nog alla varit med om det – att i vuxen ålder återvända till platsen för ett barndomsminne. Vi blir överraskade och nästan överrumplade när vi inser att det där berget vi besteg som små egentligen bara var en liten kulle, eller att det stora fältet som vi sprang oss trötta på kanske bara var en liten gräsmatta. Det som var så stort då, det som var ett äventyr när vi var små, visar sig när vi är i vuxen ålder bara vara ganska litet. Jag kom att tänka på detta när jag förberedde mig för den här debatten. Med i sammanhanget ganska små insatser görs enorm skillnad i förskolor. En människas livsbana kan styras i radikalt olika riktningar beroende på väldigt små puffar eller knuffar i tidig ålder. Att ge en förskollärare lite mer tid med barnen eller att satsa lite extra på barn med särskilda behov är kanske i det stora hela inget revolutionerande. Men för det enskilda barnet som ska bli vuxen kan den där lilla knuffen vara det som behövs för att styra resten av livet i rätt riktning. Den som får rätt start och uppmuntran att växa utifrån sina egna förutsättningar har goda chanser att klara skolan, få ett jobb och bli den vuxen hen vill vara. Om vi i stället ignorerar vittnesmålen om bristande resurser och för stora barngrupper – ja, det ger också en liten knuff, fast kanske i fel riktning. Men en liten knuff för den som är liten får stora konsekvenser när liten blir stor. Ett barn som glöms bort i tidig ålder riskerar att hamna efter i skolan, kanske inte ens lämnar med gymnasiebehörighet och kommer sannolikt att få svårt att få jobb. Ekonomerna har visat att en enda ung person som hamnar lite snett och vid sidan av som ung, som inte får en ärlig chans i skolan, riskerar att kosta samhället uppemot 15 miljoner – ett enda barn. Ett felbeslut kan stå oss väldigt dyrt . Det är därför som i regering så hårt har prioriterat förskolan och vill att vi ska fortsätta göra det. Ett av och första beslut var att återinföra de riktmärken för barngruppers storlek som togs bort under den tidigare regeringen. Därtill infördes ett statsbidrag på nästan 1 miljard för att uppmuntra kommunerna och de fristående huvudmännen att arbeta för att nå riktmärkena. är det mycket arbete kvar, det ska sägas, men vi ser att detta har haft resultat. Barngruppernas storlek har börjat minska. Men vi har mycket kvar. Vi behöver gasa på. vill ta in förskolan i de olika nationella statsbidragen och även ge ett statsbidrag för jämlik finansiering likt det som på förslag har införts för skolan. Om arbetet inte går tillräckligt snabbt är vi inte heller främmande för att börja ta fram ett lagförslag om barngruppers storlek. En sådan lag kan dock vara svår och komplicerad och riskerar att försvåra för förskolerektorernas flexibilitet att planera den pedagogiska verksamheten. Det bästa vore naturligtvis att vi klarar oss utan lag, men är en lag vad som krävs för att få ned barngrupperna till den storlek forskningen kräver behöver vi nog börja arbeta med det. Vi vet att om barngrupperna blir för stora blir arbetet för förskollärare och barnskötare svårt. Det pedagogiska innehållet i deras arbete riskerar att prioriteras ned. Mindre barngrupper är en stor prioritet för . Det hänger ihop med övriga prioriteringar som framkommer i detta betänkande och av de motioner som vi har väckt under den allmänna motionstiden. Låt mig ägna lite tid åt att prata om dem. För det första måste fler vilja jobba i förskolan. Då spelar resurserna och arbetsmiljön stor roll. Vi behöver stärka yrkesprogrammen i gymnasiet så att fler väljer att läsa en grundläggande utbildning för att bli barnskötare. Många kommuner bygger upp utbildningar för att de som arbetar som barnskötare men saknar utbildning ska få den möjligheten. Vi behöver också se till att fler totalt, framför allt fler män, väljer att bli förskollärare. Därför behöver förskollärarutbildningen byggas ut, och möjligheterna att kombinera arbete i förskolan med utbildning till förskollärare behöver bli bättre. För det andra är ledarskapet helt avgörande för arbetssituationen för förskollärare och barnskötare. blir förskolans rektorer också i lagens mening rektorer. har de varit förskolechefer. Ansvaret som följer av att leda en läroplansstyrd verksamhet ska förtydligas. Förskolans roll som starten i ett sammanhållet skolsystem blir tydlig. Krav ställs på att förskolans rektorer ska genomgå rektorsutbildning på samma sätt som rektorerna i och gymnasiet. Det är bra. Det kräver också att rektorsutbildningarna tar in fler delar som handlar om riktigt små barns lärande. För det tredje handlar det om övergångar mellan de olika stadierna i skolan. behöver ett mer sammanhållet skolsystem, som börjar i förskolan. Förskoleklassen är en brygga till , och stadier hålls samman inför ett medvetet gymnasieval. Förskoleklassen kan här spela en väldigt bra och viktig roll när den förenar förskolans pedagogik med början i . Detta vill vi stärka genom att implementera de bra förändringar i läroplanerna som gjorts men också genom att se till att förskollärare och grundskollärare får fortsätta att samverka i förskoleklassen. Vi ställer naturligtvis upp på januariavtalets skrivning om att bereda en tioårig grundskola, men vi vill att förskollärare fortsatt ska vara behöriga att undervisa sexåringar. Det är inte rimligt att frånta akademiskt utbildade i små barns lärande mandatet att undervisa sexåringar. Med tanke på den svenska förskolepedagogikens goda utvärderingar är det inte heller rationellt att minska den lekfulla pedagogikens utrymme för de yngsta barnen. Barn lär när de leker. För det fjärde handlar det om jämlikheten. En mycket stor del av alla barn i går i förskola. Men det finns de som inte tar plats i förskolan, och de är fler i de grupper som skulle ha allra störst nytta av förskolan. Därför var det bra att i regeringen slöt avtal med SKL om att ha fler öppna förskolor med språkundervisning för föräldrar. Det ger en väg in i förskolan. Vi ser också fram emot att utveckla det vi har kommit överens med , och Liberalerna om rörande språkförskola för nyanlända barn. För det femte handlar det om det pedagogiska innehållet. Den tidigare läroplanen var en bra grund, men eftersom har gått sedan den formulerades kom den att fungera allt sämre som praktiskt verktyg för att planera förskoledagarna. Därför var det bra att drev på för en reviderad läroplan för förskolan, som träder i kraft. Den tydliggör ansvaret för förskollärare och barnskötare. Den understryker vikten av utevistelse och pedagogisk verksamhet utomhus. Och den förstärker arbetet med jämställdhet och genus. Det kanske allra viktigaste är att den gör högläsning till en naturlig del av varje förskola. som läroplanen träder i kraft får alla svenska förskolor ett litet förskolebibliotek med anpassad och bra litteratur som fungerar att använda för högläsning. Alla barn ska bekanta sig med läsning och språket . Det ger intresse för läsande och det som ofta är den första stora läransträngningen för ett barn: att lära sig läsa. Barn som har blivit lästa för, som har börjat möta sidorna, orden och bokstäverna i böckerna och som har förstått vilken rik värld som ryms i böckerna längtar självklart efter att lära sig läsa själva. De kan då tidigt i skolan ta det viktiga steget från att lära sig läsa till att kunna läsa för att lära, det som är helt avgörande när man börjar närma sig mellanstadiet. Därför spelar läsningen redan i förskolan en väldigt stor roll. På ett lite större plan är läsandet en övning i praktisk solidaritet. När du läser ställer du dig själv i någon annans skor, i den värld som författaren har tänkt ut. Det tror jag att vi alla behöver göra lite oftare. Det understryker en annan del av förskolans uppdrag och verklighet: att ge barn utrymme att växa och att lära sig tillsammans. Det kräver att förskolan har stöd av specialpedagogisk kompetens och kan möta barn med olika behov och barn från olika miljöer. Men det är precis det arbete som kunniga och kompetenta förskollärare, rektorer och barnskötare gör . Med denna beskrivning av våra prioriteringar och det vi vill yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. (forts. § 32) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då val och votering skulle äga rum. § 24 till råd för Tredje vice talmannen meddelade att och finansutskottet hade berett val av råd för som ersätter parlamentariska råd. Av det sammantagna antalet ledamöter och suppleanter i rådet skulle hälften nomineras av bland dess ledamöter och suppleanter och den andra hälften av finansutskottet bland dess ledamöter och suppleanter. hade enhälligt nominerat tre ledamöter och fem suppleanter. hade enhälligt nominerat fem ledamöter och tre suppleanter. Valen skulle gälla för tiden till dess nya val förrättats under början av nästa valperiod. Från hade följande skrivelse kommit in: väljer för valperioden råd för som enligt 13 kap. 8 § riksdagsordningen, i dess lydelse fr.o.m. , består av en riksdagsledamot från varje partigrupp som avses i 3 kap. 5 § riksdagsordningen samt suppleanter. bereds av och finansutskottet (tilläggsbestämmelse 13.8.1, i dess lydelse fr.o.m. ). föreslår enhälligt att , för tiden fr.o.m. till dess nya val förrättats under början av nästa valperiod, till ledamöter i råd för väljer föreslår vidare enhälligt att , för tiden fr.o.m. till dess nya val förrättats under början av nästa valperiod, till suppleanter i samma råd väljer Skånberg (KD) Från finansutskottet hade följande skrivelser kommit in: väljer för valperioden råd för som enligt 13 kap. 8 § riksdagsordningen i dess lydelse fr.o.m. består av en riksdagsledamot från varje partigrupp som avses i 3 kap. 5 § riksdagsordningen samt suppleanter. bereds av och finansutskottet (tilläggsbestämmelse 13.8.1). föreslår enhälligt att , för tiden fr.o.m. till dess nya val förrättats under början av nästa valperiod, till ledamöter i råd för väljer föreslår vidare enhälligt att , för tiden fr o.m. till dess nya val förrättats under början av nästa valperiod, till suppleanter i råd för väljer väljer för valperioden råd för som enligt 13 kap. 8 § riksdagsordningen i dess lydelse fr.o.m. består av en riksdagsledamot från varje partigrupp som avses i 3 kap. 5 § riksdagsordningen samt suppleanter. Bland rådets ledamöter väljer en ordförande och en eller flera vice ordförande. bereds av och finansutskottet (tilläggsbestämmelse 13.8.1). föreslår enhälligt att , för tiden fr.o.m. till dess nya val förrättats under början av nästa valperiod, bland de valda ledamöterna i råd för till ordförande väljer (S) och till vice ordförande i råd för väljer (M). § 25 Val av ledamöter i råd för Val av åtta ledamöter i råd för företogs. Enligt enhälliga förslag av och finansutskottet utsågs för tiden fr.o.m. till dess att nytt val förrättats under början av nästa valperiod till ledamöter i råd för § 26 Val av suppleanter i råd för Val av åtta suppleanter i råd för företogs. Enligt enhälliga förslag av och finansutskottet utsågs för tiden fr.o.m. till dess att nytt val förrättats under början av nästa valperiod till suppleanter i råd för Skånberg (KD) § 27 Val av ordförande och vice ordförande i råd för Val av ordförande och vice ordförande i råd för företogs. Enligt ett enhälligt förslag av finansutskottet utsågs för tiden fr.o.m. till dess att nytt val förrättats under början av nästa valperiod till ordförande i råd för vice ordförande i råd för § 28 Val av ordförande och ersättare för ordföranden i Val av ordförande och ersättare för ordföranden i företogs. Enligt ett enhälligt förslag av valberedningen valdes, för innevarande valperiod till dess att nytt val genomförts då nästa riksdagsval vunnit laga kraft, till ersättare för ordföranden i § 29 Val av ledamöter i Val av sex ledamöter i företogs. Sedan kammaren godkänt valberedningens gemensamma lista var följande personer valda, för innevarande valperiod till dess att nytt val genomförts då nästa riksdagsval vunnit laga kraft, till § 30 Val av suppleanter i Val av sex suppleanter i företogs. Sedan kammaren godkänt valberedningens gemensamma lista var följande personer valda, för innevarande valperiod till dess att nytt val genomförts då nästa riksdagsval vunnit laga kraft, till § 31 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU33 Extra ändringsbudget Kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken Kammaren biföll utskottets förslag. FiU35 Möjlighet för företag i att driva värdepappersrörelse utan krav på tillstånd Kammaren biföll utskottets förslag. TU8 Kompletterande bestämmelser till EU:s hamntjänstförordning Kammaren biföll utskottets förslag. SoU17 Kompletterande bestämmelser till lagen om tobak och liknande produkter Kammaren biföll utskottets förslag. NU10 Kommissionens meddelande om den inre marknaden i en värld som förändras Punkt 1 (Övergripande om den inre marknaden) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 30 C, 23 V, 20 KD, 14 L, 13 MP Frånvarande:11 S, 8 M, 4 SD, 1 C, 5 V, 2 KD, 6 L, 3 MP (MP) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Kammaren biföll utskottets förslag. SkU9 Höjda och miljödifferentierade vägavgifter inom eurovinjettsamarbetet Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Utredning av lämplig förfarandeordning m.m.) 2. res. 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 30 C, 23 V, 20 KD, 14 L, 14 MP Frånvarande:11 S, 8 M, 4 SD, 1 C, 5 V, 2 KD, 6 L, 2 MP , kapital och fastighet Punkt 1 (Företagande och investeringar, allmänna frågor) 2. res. 2 (SD) 3. res. 3 (C) 4. res. 5 (KD) Förberedande votering 1: 30 för res. 20 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 58 för res. 30 för res. Kammaren biträdde res. 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 13 L, 14 MP Avstod:62 M, 30 C, 23 V, 20 KD, 1 L Frånvarande:11 S, 8 M, 4 SD, 1 C, 5 V, 2 KD, 6 L, 2 MP Punkt 3 (Beskattning vid generationsskifte) 2. res. 7 (M) 61 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 58 SD, 30 C, 23 V, 20 KD, 14 L, 14 MP Frånvarande:11 S, 9 M, 4 SD, 1 C, 5 V, 2 KD, 6 L, 2 MP Punkt 4 (Skogskonton m.m.) 2. res. 8 (SD) 57 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 23 V, 14 L, 14 MP Avstod:29 C, 20 KD Frånvarande:11 S, 8 M, 5 SD, 2 C, 5 V, 2 KD, 6 L, 2 MP Punkt 5 (Styrelsearvoden) 2. res. 11 (C) 30 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 58 SD, 23 V, 20 KD, 14 L, 14 MP Frånvarande:11 S, 8 M, 4 SD, 1 C, 5 V, 2 KD, 6 L, 2 MP Punkt 9 (Boendebeskattning) 2. res. 17 (V) 23 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 20 KD, 14 L, 14 MP Avstod:58 SD, 30 C Frånvarande:11 S, 8 M, 4 SD, 1 C, 5 V, 2 KD, 6 L, 2 MP Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Energiskatt) 2. res. 1 (SD) 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:90 S, 62 M, 23 V, 20 KD, 14 L, 14 MP Frånvarande:10 S, 8 M, 4 SD, 1 C, 5 V, 2 KD, 6 L, 2 MP Punkt 4 (Skatt på drivmedel m.m.) 2. res. 8 (L) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:90 S, 62 M, 23 V, 14 MP Avstod:58 SD, 30 C, 20 KD Frånvarande:10 S, 8 M, 4 SD, 1 C, 5 V, 2 KD, 6 L, 2 MP Punkt 5 (Beskattning av biodrivmedel) 3. res. 10 (C) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 6 (Bonus–malus-system) 2. res. 11 (M, KD) 82 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:90 S, 56 SD, 30 C, 23 V, 14 L, 14 MP 11:62 M, 20 KD Frånvarande:10 S, 8 M, 4 SD, 1 C, 5 V, 2 KD, 6 L, 2 MP Punkt 8 (Trängselskatt) 2. res. 15 (V) 23 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:90 S, 62 M, 58 SD, 1 C, 19 KD, 14 L, 14 MP Frånvarande:10 S, 8 M, 4 SD, 1 C, 5 V, 3 KD, 6 L, 2 MP Punkt 9 (Kemikalieskatt) 2. res. 16 (SD) 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:90 S, 62 M, 30 C, 23 V, 20 KD, 14 L, 14 MP Frånvarande:10 S, 8 M, 4 SD, 1 C, 5 V, 2 KD, 6 L, 2 MP Punkt 11 (Flygets beskattning) 2. res. 18 (M, KD, L) 96 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:90 S, 30 C, 23 V, 14 MP 18:62 M, 20 KD, 14 L Frånvarande:10 S, 8 M, 4 SD, 1 C, 5 V, 2 KD, 6 L, 2 MP Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Skattesatser) 2. res. 1 (M) 3. res. 2 (SD) 4. res. 3 (C) 5. res. 4 (KD) Förberedande votering 1: 30 för res. 20 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 58 för res. 30 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 63 för res. 58 för res. Kammaren biträdde res. (V) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. (MP) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 62 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:90 S, 23 V, 14 MP Avstod:58 SD, 30 C, 20 KD, 14 L Frånvarande:10 S, 8 M, 4 SD, 1 C, 5 V, 2 KD, 6 L, 2 MP Kammaren biföll utskottets förslag. SkU15 Avskaffad skattereduktion för fackföreningsavgift 2. res. 23 för res. Kammaren biföll utskottets förslag.