prot · H60991 · 2019-05-13 00:00:00 — Fem, sex, sju eller efteråt gör man en va-sanering, det vill säga kommunen drar fram kommunalt va. Då blir den investering som de har gjort egentligen onödig, ekonomiskt men också för miljön. De får betala en ekonomisk kostnad för kommunalt va som en pålaga. kostar en anslutning till kommunalt va inte någon liten summa utan en ganska stor summa pengar. Därför tycker jag att man ska se till vad det är för nytta man får för miljön? Sedan kan man göra ekonomiska konsekvensanalyser av de bägge delarna. Men fokus måste vara att vi får en så bra miljö som möjligt. Jag har kontaktats av många enskilda människor som är oroliga när det gäller de enskilda avloppen. De undrar varför det tar en sådan tid för utredningsförslagen att läggas fram, hanteras av regeringen och läggas på bord. Det är ärenden som brådskar för att de enskilda inte ska drabbas av stora ekonomiska konsekvenser. Jag kan ha full förståelse för det om de har lagt ned ganska mycket pengar i en va-anläggning och det är på gång att kommunen ska dra fram kommunalt va. Kommunerna känner att de inte har något annat alternativ. Det skulle vara bra om vi kunde ge dem ett annat alternativ. Vi är många som har läst utredningsförslaget och brevet från de sammanlagt 23 kommunalråden från olika partier. De pekar på hur rättspraxis med dagens tre lagstiftningar för vatten och avlopp kraftigt försvårar byggnation av fler bostäder. Det är också det ministern säger, och det är vad som ligger till grund för utredningen. Senaste exemplet är i kommun där många är oroliga. Kommunen har med stöd av dessa lagar tänkt dra kommunalt va ut till ett område med 235 fastigheter där 40 är åretruntboenden. Konsekvensen av ett sådant beslut är enligt undersökningar en väldigt liten total miljönytta, men det är dyrt rent ekonomiskt. Det är en liten miljönytta på så sätt att många av dem har ett väl fungerande va, och en alternativ va-lösning skulle fungera alldeles utmärkt till en betydligt lägre kostnad. Beräkningen för att få en va-anslutning ut till detta område är per tomt. Av de 40 som bor där är det många äldre människor som inte har råd att betala dessa . Konsekvensen i längden kan givetvis bli att de får flytta någon annanstans. Det tycker jag inte är rätt. Om de har va-anläggningar som fungerar alldeles utmärkt och uppmätta värden som visar att de klarar av det lika väl som ett kommunalt va kan jag inte förstå varför vi tvingar dem dit. Det är vad vi gör om vi inte får fram propositionen. Jag uppfattar att ministern och jag har samma mål när det gäller detta. Jag hoppas att det kommer ett förslag till så att vi kan ändra dessa regler som jag anser är stelbenta och egentligen inte hjälper medborgarna. 34 Miljö- och klimatminister (MP): Tack , , för interpellationen! Det är viktigt att vi inte ska ha oskäliga avgifter som gör det omöjligt för människor att bo på landsbygden. Just därför har vi gett jätteuppdraget till utredningen att titta på detta och hur man ska kunna underlätta så att även alternativ till allmänt va ska kunna beaktas av kommunerna. Jag har redan anfört de argument som finns för att det är viktigt med ordentlig kontroll för vatten och avlopp. Det handlar om människors hälsa. Vi vill inte ha kolibakterier i dricksvattnet. Det handlar också om miljön. Jag tror att de allra flesta är väldigt medvetna om vilka problem vi har med övergödning av både sjöar och hav, och inte minst . De små enskilda avloppen är en reell faktor i övergödningen av , särskilt . Därför behöver man ta den här frågan på stort allvar. Utredningen har varit ute på remiss. Vi har fått in remissyttranden. Regeringen behandlar just nu frågan och får helt enkelt återkomma till i frågan. 35 (KD): När det gäller ordentlig kontroll på va-anläggningar säger jag check. Vi har samma uppfattning om det. Men det kan inte vara rimligt om man kan bevisa med mätningar att ens va-anläggning klarar av det lika bra som ett kommunalt va att vi tvingar människor att betala . Det kan jag inte förstå. Vi måste på något sätt påskynda det. Jag har inte riktigt fått svar från ministern om ministern avser att påskynda handläggningen av propositionen så att vi får den till bord så fort som möjligt. kan vi inte fatta beslut om den i vår. Men det kan kanske ske om vi lyckas att få fram den . Det skulle vara väldigt bra för många av de människor som är lite oroliga. Det gäller även de kommuner som vill bygga nya bostäder i områden där det finns äldre bostäder som har ett fungerande va. Men om kommunen lägger ett verksamhetsområde där anser man sig nödgad att göra ett kommunalt va för alla fastigheter, och det drabbar den som har ett eget va som fungerar alldeles utmärkt. Min önskan och vädjan är att ministern tar till sig detta och försöker att skynda så att det kommer ett förslag . 36 Miljö- och klimatminister (MP): Regeringen är medveten om detta. Vi har sett den gemensamma skrivelsen från de 23 kommunalråden som pekar på att rättspraxis av dagens tre lagstiftningar för vatten och avlopp försvårar byggnation av fler bostäder. har vi fått både utredningen och remissvaren. Det är viktigt att vi kan behandla dem med största allvar och göra en analys utifrån de inspel som har gjorts till regeringen. Sedan får vi återkomma i frågan så snart som det är möjligt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellation 2018/19:173 om expansion och klimatet 37 Miljö- och klimatminister (MP): har ställt frågan om jag anser att ett ökat flygande är förenligt med de svenska klimatmålen och, om så inte är fallet, hur jag avser att agera. presenterade regeringen svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem. I flygstrategin anges bland annat att ett Arlandaråd, i dialog och samverkan, ska ta fram förslag till en ”färdplan ”. Syftet med färdplanen är att utveckla flygplatsen utifrån ett helhetsperspektiv som omfattar flygplatsen, luftrummet samt anslutande transporter och infrastruktur på marken men också tillgången till andra flygplatser i . Vidare anges i flygstrategin att flygets miljö- och klimatpåverkan ska minska och att flyget, liksom övriga trafikslag, ska bidra till målet om som ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Flygets stora klimatpåverkan ska minska, och alla sektorer måste bidra om klimatmålen ska nås. Regeringen har redan tagit flera initiativ för att minska flygets utsläpp. Flygskatten bör därför behållas. Regeringen har också föreslagit att avsätts –2020 för en satsning på forskning och utveckling av biobränsle för flyg. tillsatte regeringen om styrmedel för att främja användning av biobränsle för flyget. Regeringen mottog dess betänkande Biojet för flyget . Utredningen föreslår bland annat att det ska införas en reduktionsplikt för flyg, och dess förslag ska nu behandlas för att se vilka åtgärder som ytterligare kan minska flygets klimatpåverkan. Det står redan klart av januariavtalet att ett krav på obligatorisk inblandning av förnybart bränsle ska införas och att en hög inblandning ska ges ekonomiska incitament. Biodrivmedel löser dock inte flygets klimatutmaning på egen hand. De är endast ett av flera nödvändiga verktyg, vid sidan av till exempel andra tekniker och ändrade flygvanor, för att minska klimatpåverkan från flyget tillräckligt mycket för att nå de svenska klimatmålen. Enligt januariavtalet ska också en obligatorisk klimatdeklaration vid köp av flygresor genomföras samt ett förslag om miljöstyrande start- och landningsavgifter tas fram. ska ta ledartröjan för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för en skatt på flygbränsle som kan ersätta dagens skatt på flygresor. 38 (V): Jag vill tacka miljö- och klimatministern för svaret på min interpellation. Vi vet att flyget sannolikt är den snabbast växande utsläppskällan i och i många länder runt om i världen. I utrikesflyget, till exempel, har resandet ökat med . Om flygets utsläpp fortsätter att öka i samma utsträckning som det har gjort historiskt sett i kan enbart utsläppen från flygindustrin här i landet vara större än andra samtliga utsläpp kring 2040. Vi måste verkligen komma till rätta med de snabbt växande utsläppen från flygindustrin. Därför är jag och många andra oroade över den aviserade expansionen av , största flygplats. Det är många som har frågetecken om huruvida detta bara innebär en del mindre justeringar och förbättringar och om det är investeringar i minskade utsläpp. Eller är det som det faktiskt står i den flygstrategi som ministern själv nämnde här och som är regeringens flygstrategi? Där räknar man ju med ett fördubblat flygande till och från , från dagens ungefär 25 miljoner resenärer till över 50 miljoner resenärer. Jag tror att alla förstår att det vore helt ohållbart att fördubbla flygandet till och från . Där, fru talman, säger miljö‑ och klimatminister att det är ”otänkbart att vi ska bidra till en utökad kapacitet utav flygtrafiken i ”. Det tycker jag var att sätta ned foten. Då anser alltså inte miljö- och klimatministern att vi kan bygga ut kapaciteten på våra flygplatser, allra minst på . Men i den flygstrategi som vi har – som ju är regeringens flygstrategi och som jag antar att miljö- och klimatministern står bakom – står det klart och tydligt att ska stärkas. Man refererar till prognosen om fördubblat flygande till och från kring 2050. Därför måste jag fråga klimatministern: Vad gäller för ? Anser klimatministern att det är hållbart och förenligt med våra miljö- och klimatmål att investera i utökad kapacitet av ? För detta syfte, alltså syfte, har regeringen också tillsatt ett så kallat Arlandaråd, som ska ta fram en färdplan för hur ska kunna byggas ut. Eftersom jag tror att numera sitter i vill jag fråga henne: Finns det en sådan färdplan? Handlar denna färdplan om att man ska fördubbla flygandet till och från ? Och när kommer en sådan färdplan att läggas fram? Avslutningsvis har jag ännu en fråga till miljö- och klimatministern, för jag tycker inte att hon riktigt svarade på den: Är ett utökat flygande från förenligt med våra miljö- och klimatmål? 39 Miljö- och klimatminister (MP): Tack, , för dessa viktiga frågor! Flygets klimatpåverkan är, precis som påpekar, någonting som har ökat och väldigt mycket. i rad har vi sett en dramatisk ökning av flygandet från svenska flygplatser. Flygandet har i princip mer än fördubblats . Därför är det väldigt glädjande att vi nu ser en ändring i denna ökning. ser vi ett trendbrott, när ökningen har avstannat. Transportstyrelsens statistik visar att minskade passagerarantalet med 4 ½ procent. Både antalet passagerare och starter och landningar har minskat. Även uppvisar en minskning , vilket motsvarar 200 000 färre passagerare för . Minskningen för både inrikes och utrikes resande var . ökade SJ:s tågtrafikpassagerare . Vi ser helt enkelt att regeringens politik styr mot klimatmålen och de önskade mål som vi har satt upp. De prognoser som hänvisar till är gamla , och jag tror att det finns all anledning för Swedavia och våra myndigheter att göra nya prognoser framåt utifrån klimatmålen. Det är den politik som regeringen för. Regeringens flygstrategi nämner att ska vara ledande. Med det sagt ska vara ledande i hållbar omställning. Regeringen har tillsatt utredningen om biobränsle i flyget och även mottagit dess betänkande. Utredningen utgår från olika prognoser för flygets ökning. Men även med en ökning utifrån utredningens kalkyler skulle en 30-procentig inblandning av förnybara drivmedel 2030 leda till 24 procents minskade utsläpp. Men då är inte höghöjdseffekten inräknad; det vill jag absolut understryka. Vi kommer alltså att behöva mycket arbete. Vi måste ta fram nya sätt för flygbolagen att minska utsläppen, exempelvis rakare flygrutter – se på hur man flyger, helt enkelt. Utsläppen inom flyget ska absolut ned. Och kan bli ledande i den omställningen genom att se till att vi har hållbara drivmedel. Varje droppe som tankas i ska vara förnybar i denna strategi. Jag sitter inte i . Här har vi ett arbete med att se hur man ska arbeta framåt med Arlandastrategin. Regeringen har dock inte fattat några beslut om finansiering av en utbyggnad av . 40 (V): Först vill jag verkligen välkomna det trendbrott med minskat flygande som miljö- och klimatministern här refererar till. Även vi i tycker att det är mycket positivt. Kanske är den skatt på flyget som vi är överens om ett av de främsta skälen till det, tillsammans med det ökade engagemanget för miljön och klimatet. Det är bra, men vi vet ju att det inte räcker till på långa vägar. Jag hörde miljö- och klimatminstern själv i en tidigare debatt tala om att vi behöver minska våra utsläpp med kanske för att ligga i linje med våra målsättningar. De elever som skolstrejkar här brukar tala om . Det är väldigt stora utsläppsminskningar vi behöver göra. Det är också precis som miljö- och klimatministern säger: Biobränsle allena räcker inte till. Vi vill ju också att en stor del av skogen ska stå kvar, så vi kan inte inteckna hela den till att producera biobränsle för flyget. Vi behöver minska flygandet, helt enkelt. Det var väldigt intressant, fru talman, att höra att ministern anser att Swedavias prognoser är felaktiga när Swedavia intecknar ett ökat flygande. Swedavia är ju en statlig myndighet, så här kan regeringen ge Swedavia i uppdrag att ta fram nya prognoser att basera sin planering på. Kommer ministern att ge Swedavia ett sådant uppdrag? Det vore intressant att veta. Det var också intressant att få höra att miljö- och klimatministern inte sitter i . Det är väl ändå så att är representerat i rådet? Är det den tidigare miljöministern som fortfarande sitter där? Det vore väldigt bra att få ett besked om det, så att vi vet vilka politiker som sitter i . Vi vet ju att det leds av infrastrukturminister , som är socialdemokrat. Det här med , fru talman, är väldigt viktigt. Det är ju som ska lägga fram hela färdplanen för det som alla talar om, nämligen expansion. Alla talar om att flygandet till och från ska fördubblas de kommande decennierna. Därför vore det fantastiskt om det inte var det man planerade för. Korrigera mig gärna om jag har fel, miljö- och klimatministern, men det är faktiskt det som alla talar om. Om det alltså inte är så att ska expandera undrar jag vad det är Swedavia investerar i. Jag tror att det är som de har planerat att investera i en expansion av . I det ingår också byggande av tusentals nya parkeringsplatser för bilar, om jag förstått det rätt. Anser miljö- och klimatministern att det är rätt spenderade pengar? Jag tycker fortfarande inte att det finns ett tydligt helhetsgrepp från regeringen om hur vi på allvar ska kunna minska utsläppen från flygindustrin i . Om regeringen inte törs sätta ned foten i frågan om det ska flygas mer eller mindre från är jag rädd att det som miljö‑ och klimatministern säger här bara är fina ord som i praktiken inte kommer att gälla . Kan ministern vara klarare på det området: Ska få expandera eller inte? 41 Miljö- och klimatminister (MP): Jag menar att det senaste halvårets eller årets utveckling med minskad flygtrafik visar att politik gör skillnad. En ökad medvetenhet hos människor bidrar förstås också till den skillnaden, men det är viktigt att visa ledarskap. Regeringen stod upp för att införa en flygskatt trots att oppositionen hotade med misstroendevotum mot enskilda ministrar när vi skulle gå fram med den. har vi en flygskatt på plats. Vi har också ytterligare en lång rad nya styrmedel i januariavtalet som vi är överens om: obligatorisk klimatdeklaration för flygresor, att utreda start- och landningsavgifter för flyget, att vara mer offensiva när det gäller den internationella delen för att kunna ha en skatt också på flygbränsle med mera. Införandet av biojet till flyget är också en reduktionsplikt. Allt detta styr åt ett visst håll. har vi nu historiskt stora investeringar i järnvägen och är överens om att bygga höghastighetståg. Självklart kommer alla dessa saker tillsammans att påverka prognoserna för flygresandet i . Det utgår jag från. Jag ser också redan att våra myndigheter har uppmärksammat detta och reviderar sina prognoser utifrån det. Dessutom har vi ett klimatmål. Vi ska ha nettonollutsläpp i . Även med en 100-procentig reduktionsplikt återstår höghöjdseffekterna, som det ser ut . Men vi ser också att det sker en teknisk utveckling där investeringar i forskning kring mer eldrift till våra flygplan ingår. Jag ser att flyget kommer att behövas även . Dock måste vi ställa tillräckligt tuffa krav på flygindustrin, som i princip har stått helt utanför någon som helst beskattning och några som helst miljökrav. Genom att ställa hårda krav på flygindustrin kan vi få med oss också dem på resan mot fossilfrihet. Det är lite tidigt att redan nu säga att det inte kommer att gå. Jag tror att det kommer att gå. Jag tror också att det är viktigt att vi från regeringens sida pekar ut att vi vill att och andra flygplatser ska vara hållbara. Det handlar om både verksamheten på marken och den i luften. Formuleringen om att göra till en ledande flygplats för hållbarhet ser jag inga problem i. Sedan har vi en annan Stockholmsflygplats, nämligen . Här behöver vi också se hur ekvationen ser ut. Kommer att finnas kvar? Jag hoppas inte det. Vi har långa tidslinor och långa perspektiv här som vi behöver förhålla oss till. När det gäller reduktionsplikten uttrycker en oro för skogsråvaran. Jag kan hålla med om den. Men jag kan också se på kurvan över ökad inblandning i bensin och diesel i vägtrafiken att det kommer att krävas mer förnybara och hållbara biodrivmedel. kommer elektrifieringen av vägtrafiken att göra elbilar och annat till det dominerande på våra vägar, och då kommer produktionen av förnybara drivmedel i högre grad att kunna gå till luftfarten och sjöfarten. Jag tror alltså, om ökningen av flygtrafiken inte fortsätter utan ligger kvar på ungefär samma nivå, att det skulle kunna vara hållbart. 42 (V): Jag vill börja med en fråga som jag inte har ställt . Det gäller de miljöstyrande start- och landningsavgifter som ministern nämnde. När kommer ett konkret förslag om miljöstyrande start- och landningsavgifter att läggas fram – alltså inte bara utredas? Jag tycker att det låter intressant. När det sedan gäller frågan om prognoser och hur mycket vi kan flyga anser miljö- och klimatministern att dagens prognoser som har tagits fram av Swedavia om att flygandet vid ska fördubblas är gammalmodiga. Jag hoppas verkligen att det är så. Men, fru talman, på s. 18 i regeringens egen flygstrategi talar regeringen själv om just de prognoserna. Ni talar om att antalet passagerare vid i det närmaste kommer att fördubblas jämfört med . Regeringen själv hänvisar alltså till fördubblingskapaciteten på . Då vill jag fråga: Är det bara Swedavia som bör få ett uppdrag om att ta fram nya prognoser om ändrat flygande? Måste inte regeringen själv ändra i sin egen flygstrategi? Det är ju de här prognoserna som kommer att styra vilka investeringar som görs i . Det är inte hållbart att investera i fördubblat flygande. Avslutningsvis, fru talman, har jag ännu inte fått svar på frågan om så kallade färdplan. När kommer den färdplanen att läggas fram? Jag hoppas att det blir en färdplan som inte talar om ökat flygande till och från . Det är planetens överlevnad som står på spel här, och då måste vi minska flygandet, inte öka det. 43 Miljö- och klimatminister (MP): Tack återigen, ! Flygstrategin är väldigt tydlig med att flygets miljö- och klimatpåverkan ska minska och flyget liksom övriga trafikslag ska bidra till målet om som ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Det står mycket tydligt i flygstrategin. Det för med sig att vi helt enkelt måste minska flygandet om inte flygindustrin får fram sätt att flyga som inte bidrar till klimatpåverkan. Där har flyget en stor hemläxa att göra. Man har vaknat väldigt sent i den här frågan, och jag skulle säga att en del av skulden för det ligger hos politiken för att vi inte har pekat ut flyget tidigare och för att politiker har varit räddhågsna och inte sagt att även flyget ska bära sina egna miljökostnader och gått till väldigt, väldigt stora överdrifter för att försöka motarbeta införandet av en flygskatt. har vi en flygskatt på plats. Det är bra. Vi är överens i januariavtalet om att ta fram förslag om miljöstyrande start- och landningsavgifter. Allt det här bereds nu på för att se vilka direktiv vi ska lägga fram för att ta fram ett sådant förslag. Det behöver vi titta närmare på. Vad gäller färdplanen är det någonting som behöver hanteras ytterligare utifrån den nya utvecklingen av flygprognoser och flygtrafiken. Här är min uppgift som klimatminister att se till att vi klarar klimatmålen. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 6 Svar på interpellation 2018/19:188 om konsekvensanalys vid rivning av dammar 44 Miljö- och klimatminister (MP): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att konsekvensanalyser görs innan vattendammar rivs. Jag vill inleda med att konstatera att frågan om den kravnivå som följer av EU:s ramdirektiv för vatten inte bör blandas ihop med länsstyrelsernas tillsynsansvar över vattenverksamheter. Dammar är en vattenverksamhet och kräver tillstånd. Detta är något som gäller i och är inget som införts som en följd av vårt medlemskap i . Av regelverk följer en skyldighet för vissa utpekade tillsynsmyndigheter att utöva tillsyn över de verksamheter som omfattas av tillsynsansvar. ansvarar som huvudregel för tillsynen över vattenverksamheter och ska därmed se till att sådana verksamheter inom länet bedrivs på ett sätt som är förenligt med bestämmelser. Det bör i sammanhanget lyftas fram att bestämmelserna om äldre rättigheters rättskraft ändrades . Om den vattenverksamhet som bedrivs vid en damm bedrivs i enlighet med en urminnes hävd, ett privilegiebrev eller annan sådan rättighet att förfoga över vattnet som avses i 2 kap. 41 § vattenlagen ska den rättigheten anses ha tillkommit med stöd av motsvarande bestämmelser i . Genom denna regelförändring har tidigare oklarheter kring den rättsliga statusen för dessa rättigheter tydliggjorts, vilket är något som även påverkar de beslut som som tillsynsmyndighet har att fatta. I tillägg till detta vill jag tydliggöra att det vid utrivning av dammar krävs tillstånd enligt . för dessa frågor är mark- och miljödomstolen. De beslut om utrivning som fattas av mark- och miljödomstolen föregås av noggrann utredning av effekterna av en utrivning. Ett tillstånd till utrivning kan förenas med villkor i syfte att minimera eventuella negativa effekter av en utrivning. Den bedömning som mark- och miljödomstolen har att göra inför sitt beslut i dessa fall innefattar bland annat utrivningens påverkan på landskap, kulturmiljö, djur- och växtliv och infrastruktur samt effekterna för närboende vars egendom kan komma att negativt påverkas vid en ändring av vattnets djup och läge. En utrivning kan även kräva tillstånd enligt kulturmiljölagen. Vidare vill jag vara tydlig med att om ett tillstånd till en befintlig vattenverksamhet återkallas behöver det inte innebära att en utrivning måste ske. Enligt finns en möjlighet för annan att ta över ansvaret för anläggningen. Ett övertagande av underhållsansvar kan till exempel aktualiseras i de fall en anläggning har så höga kulturmiljövärden att staten eller en kommun bedömer att det finns skäl att ta över ansvaret i syfte att säkerställa att anläggningen bevaras eller då en utrivning skulle innebära att en vägsträckning berörs på ett sådant sätt att anläggningen bör vara kvar. 45 (M): Jag vill börja med att tacka ministern för svaret. är ett gammalt industriland och dessutom ett på många platser låglänt land. Det har inneburit att behovet av vattendammar har funnits . Att kunna reglera flödet av vatten över säsong och över året har varit livsnödvändigt. På många platser riskerar man att drabbas av torka om inte dammar finns för att ta till vara vårfloden och reglera ut vattnet .