prot · H60991 · 2019-05-13 00:00:00 — § 1 Återrapportering från Europeiska rådets möte 1 Statsminister (S): , faktiskt på , träffades EU:s ledare i staden i för att diskutera EU:s politiska inriktning de kommande fem åren. Inför mötet hade det rumänska ordförandeskapet tagit fram en politisk deklaration kallad Sibiudeklarationen. Som jag informerade om inför mötet beskriver denna deklaration i allmänna ordalag hur EU:s medlemsstater bör samarbeta. Deklarationen handlar alltså inte om de sakpolitiska frågor som EU har att hantera utan om vårt förhållningssätt till varandra. Samtliga länder kunde vid mötet ställa sig bakom deklarationen, och den antogs utan ändringar. Huvudsyftet med mötet var att fortsätta diskussionen om EU:s framtid. Denna diskussion utgör ett viktigt underlag till den strategiska agenda som ska beslutas om vid toppmötet . Återrapportering från Europeiska rådets möte Under samtalet lyfte alla fram sina egna prioriteringar. För svensk räkning tryckte jag särskilt på vikten av att vi står upp för våra gemensamma värderingar, att EU fortsätter att vara ledande i att möta klimatutmaningen, att vi stärker arbetet för konkurrenskraft, hållbar tillväxt och fler och bättre jobb, att vi fortsätter att verka för en rättssäker och långsiktigt hållbar gemensam migrationspolitik samt att vi fortsätter att stärka både vårt interna och vårt externa säkerhetsarbete, där EU kan agera som en stark utrikespolitisk aktör. Diskussionen vid mötet var rätt spretig. Det var många områden som berördes, men det var några frågor som återkom och som satte en tydlig prägel på mötet. Det kanske tydligaste exemplet är klimatfrågan – vår tids ödesfråga. Det avgörande är att vi håller temperaturökningen under en och en halv grad. För att nå dit menar och många andra att EU:s målsättning måste vara att nå klimatneutralitet . Det är glädjande att det nu finns en riktig kraft i klimatarbetet. Många unga människor, ofta inspirerade av , gör sina röster hörda, och så skedde även i . Ett stort antal ungdomar anordnade en manifestation för klimatet vid sidan av mötet. De hade med sig ett öppet brev där EU:s ledare uppmanas att ta ansvar för klimatet. Tillsammans med några ledare från länder som gjort ett gemensamt inspel om just klimat inför gick jag ut för att träffa ungdomarna och ta emot brevet. Det är också glädjande att kunna rapportera att nu har anslutit sig till denna grupp av likasinnade, som driver klimatfrågan i EU. En annan viktig fråga är hur EU ska bidra till hög konkurrenskraft, hållbar tillväxt och fler och bättre jobb. Många framhöll den sociala dimensionen och tryckte på frågor som sjysta villkor och stöd till omställning. EU-samarbetet ska finnas till för människor, inte bara för företag. Den inre marknaden är en kärnfråga för EU, och jag och flera andra underströk vikten av att fullt ut utnyttja dess potential. Det gör vi genom att fortsätta att undanröja hinder för handel och genom att bättre genomföra och tillämpa den lagstiftning som finns. Frågor om ekonomi och konkurrenskraft har en direkt koppling till EU:s roll i världen. I den diskussionen kom mycket att handla om EU:s behov av att kunna vara en stark aktör i en föränderlig omvärld. Bland annat diskuterades utveckling och hur EU ska förhålla sig till denna ekonomiska stormakt men även konsekvenserna av en försvagad transatlantisk länk. Återrapportering från Europeiska rådets möte Det finns en skillnad här. Vissa menar att EU behöver anpassa sig och ibland ta efter åtgärder som bland andra vidtar. Det innebär exempelvis att stärka sina egna företag genom statsstöd och att skydda sin hemmamarknad genom tullar och restriktioner. Andra, däribland , menar att vi inte ska vara naiva inför de utmaningar som faktiskt finns men att vi ska hålla fast vid sådant som vi vet bidrar positivt till vår ekonomi. Detta gäller till exempel den inre marknaden, men det handlar även om regler för statsstöd och konkurrens samt om en öppen och fri handel. Protektionism är inte rätt väg att gå. Det är marknaden – inte politiken – som ska välja vilka företag som ska växa. Det finns en bred samsyn om att EU behöver ta ett större ansvar för sin egen säkerhet och om att samarbetet inom försvars- och säkerhetsområdena behöver stärkas. Det handlar inte minst om arbetet för att bekämpa gränsöverskridande brottslighet och terrorism, där vi vet att det finns en direkt koppling mellan externa insatser och vårt interna samarbete. Detta är en del av vår gemensamma säkerhet. En annan del av diskussionen handlade om migration. Jag tryckte på behovet av att få på plats en gemensam och solidarisk asylpolitik där alla tar ett gemensamt ansvar. Även de externa aspekterna, med mer samarbete för att bekämpa grundorsakerna och för att säkra gränserna, är viktiga. Sist men inte minst vill jag ta upp värderingsfrågorna. Vi är många som ser att våra gemensamma värderingar utgör grunden för hela EU-samarbetet. Vi kan aldrig kompromissa om grundläggande demokratiska värderingar eller rättsstatens principer. Min bedömning är att det finns goda förutsättningar för en bra diskussion inför Europeiska rådets möte , men det är också tydligt att väl kända stötestenar i frågor som klimat och migration finns kvar. Slutligen, fru talman, redogjorde för processen inför de högnivåutnämningar som ska ske efter valet till . Närmast kommer detta upp vid ett särskilt möte i som ska hållas i . Inriktningen är då att föra en diskussion om principer och om processen i sig. Namnfrågor blir aktuella därefter. Med detta, fru talman, avslutar jag min återrapport från mötet i . 2 (M): Tack, statsministern, för återrapporten från ! Från sida välkomnar vi i stort Sibiuförklaringen. Att stats- och regeringscheferna i har enats om att man ska fokusera på att nå resultat i de viktigaste frågorna tolkar vi som att man nu kommer att prioritera de verkligt gränsöverskridande frågorna. Detta är bra; det är helt i linje med syn på det europeiska samarbetet. Konkret vore det bra om detta innebar mindre fokus på den sociala pelaren och på detaljreglering av den svenska arbetsmarknaden och socialpolitiken och i stället ett ökat fokus just på att nå resultat i de gränsöverskridande frågorna, som och andra medlemsländer inte kan lösa på egen hand. Återrapportering från Europeiska rådets möte Klimatutmaningen, som statsministern tog upp, är ett exempel på en verkligt gränsöverskridande fråga. Utsläppen behöver minska snabbt, och EU behöver höja sina klimatambitioner. har också ett särskilt ansvar att visa att det går att förena sjunkande utsläpp med en stark ekonomisk utveckling. FN:s klimatpanel har pekat på att det finns två faktorer som är avgörande för att klara klimatmålen framåt: förnybar energi och kärnkraft. EU måste nu ta en seriös diskussion, tycker vi moderater, om förutsättningarna för kärnkraften i . Länderna bestämmer naturligtvis sin egen energimix, men mycket av förutsättningarna för kärnkraften bestäms trots allt på europeisk nivå. Vi moderater vill bland annat fördubbla anslagen till den europeiska kärnkraftsforskningen för att påskynda utvecklingen av nästa generation kärnkraft. Vi vill också fördubbla anslagen för att investera i en sammanlänkning av det europeiska elnätet för att möjliggöra export av mer klimatsmart el inom EU. Vad avser statsministern att göra för att stärka den europeiska kärnkraften, så att vi kan hejda klimatförändringarna? 3 Statsminister (S): Ja, det är viktigt att vi tillsammans hanterar de gränsöverskridande aktiviteterna på ett bra sätt. En del av detta är också en gemensam arbetsmarknad. Jag tycker att det är bra att vi har en stark inre marknad i EU, med potential att möta de stora ekonomiska makterna runt om i världen. Det innebär bland annat fri rörlighet. Men det är också viktigt att den arbetsmarknaden kännetecknas av sjysta villkor. Det kan inte vara så att de kvinnor och män som arbetar ihop välfärden inte ska ha sjysta villkor och social trygghet. Det ska naturligtvis inte ske en detaljreglering på nationell nivå, och det är heller inte sociala pelarens ambition på något sätt. Arbetsmarknaden är en av de viktigare frågorna. En annan är naturligtvis energitillgången kombinerat med den klimatanpassning som hela världen behöver göra. Vi har en energiunion med en väldigt tydligt markerad ansats att länderna själva ska bestämma sin energimix. Därav följer att det land som vill satsa på kärnkraft naturligtvis får göra det. Det finns dock ett viktigt perspektiv när det gäller just klimatomställningen. Att nu börja forska om kärnkraft – man får forska på vad man vill; forskningen är fri – kommer inte att rädda oss här och . Det är alldeles för bråttom med vår omställning för att man ska kunna forska fram någon kärnkraft som ska finnas om 15–. har en stark energiöverenskommelse. Jag hoppas att vi alla står upp för den. Den ger också möjligheter, för den som vill, att investera i kärnkraft. Problemet nu är väl bara att det inte är så många som vill. Vi kommer att ha ett energiöverskott, och det ska vi vara glada för. Vi ska se till att vi har både energiöverskott och den effekt som krävs vid varje givet tillfälle. 4 (M): Återrapportering från Europeiska rådets möte är klimatledande i , mycket tack vare att vi med vattenkraften, kärnkraften och vår fjärrvärme har lyckats minska våra utsläpp. Det är bara någon procent av vår elproduktion som är fossilbaserad. I resten av är siffran och situationen en helt annan. I EU är snittet när det gäller elproduktion som är fossilbaserad. I vissa länder, till exempel , är fossilbaserad. Jag tycker att det är beklagligt att statsministern inte riktigt verkar ta till sig det som FN:s klimatpanel pekar på om kärnkraftens betydelse. Kärnkraften är viktig för att möta klimatutmaningen. Det handlar ju inte om att påbörja forskning och att kärnkraft är en ny teknik, utan det handlar naturligtvis om att ta ytterligare steg för att göra tekniken ännu mycket bättre. Det är beklagligt att statsministern inte vill ta de här stegen. Jag undrar naturligtvis varför statsministern inte är beredd att ta de här kliven och vad statsministern och regeringen i stället vill göra. 5 Statsminister (S): Ja, det är riktigt att vi är klimatledande, och vi ska vara klimatledande. Vi vill att EU ska vara klimatledande på global nivå. Det är inte så att klimatpanelen förespråkar det ena eller det andra, inte heller vad gäller kärnkraft. De har gett uttryck för ett antal scenarier. Det är ett faktum att det här är en nationell kompetens. När man står och klagar på att det sociala verkar bli övernationellt är detta ett faktum. Också det här är en nationell kompetens. Vi har fått en bred energiöverenskommelse i . Den ger oss långsiktiga förutsättningar. vet det svenska näringslivet och hushållen förutsättningarna för . Det pågår också en utbyggnad av både vind- och solkraft. Jag hoppas att också nu läste i någon av morgontidningarna om den enorma satsning som görs på sol. Solen kan ge hela mänskligheten, hela jorden, den elektricitet som behövs. Låt oss utveckla det som är både klimatvänligt och återvinningsbart. 6 (SD): Jag tackar statsministern för återrapporten. Den strategiska planen är ganska okonkret än så . Men en av delarna i den strategiska planen, som har diskuterats mycket i , i hela EU och i rådet den gångna perioden, är migrationspolitiken. EU:s gränser måste skyddas. Detta tycks det finnas en bred enighet om , även om det finns olika åsikter om exakt hur man ska göra. Vi kan ju inte få en situation igen där vissa länder, till exempel , gör sig till väldigt attraktiva asylländer och på så vis drar till sig väldigt många asylsökande. Därför är det intressant att titta på den skyddsgrundsförordning som diskuteras på EU-nivå men som vi ännu inte har något beslut om. Regeringens linje här har varit att verka för att länderna ska få tillåtelse att bevilja permanenta uppehållstillstånd framför tillfälliga. Min fråga till statsministern är om detta är regeringens linje och varför det i så fall är viktigt att man ska få tillåtelse att bevilja asylsökande permanenta uppehållstillstånd framför tillfälliga. 7 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Det är sant att den här diskussionen måste konkretiseras, och den kommer att finnas på agendan vid junitoppmötet. Det ser jag fram emot. hade bra ingångar när det gäller hur vi skyddar våra medborgare och friheter, hur vi utvecklar den ekonomiska basen, vikten av en europeisk modell för framtiden, att vi bygger en grönare, rättvisare och mer inkluderande framtid och att vi också framhåller intressen och värderingar i vår omvärld. Jag tycker att det var bra huvudrubriker. gäller det att smalna av detta så att vi får en mer konkret agenda. Migrationspolitiken är en del av denna agenda. Det pågår nu diskussioner rörande sju rättsakter, och en av dem är om den förordning som nämner här. Den diskussionen fortsätter. Det finns här att välja på permanent eller tillfälligt uppehållstillstånd. Det är en förordning som i så fall kommer att innebära att vi har samma regler, oavsett vilket valet blir. Det viktigaste är att vi har likadana regler som vår närmaste omvärld, den europeiska kontinenten. Då har vi de båda att välja på. Argumentet för det permanenta uppehållstillståndet är ofta att integrationen sker snabbare. Denna diskussion pågår. Vi får se hur den slutar; den är inte avslutad . 8 (SD): Permanenta uppehållstillstånd är ju en av de främsta pullfaktorerna när det kommer till asylinvandring. Därför är detta intressant att diskutera. Bakgrunden till att regeringen i har drivit på för tillfälliga uppehållstillstånd, om än tillfälligt, är väl kompromissen inom det splittrade socialdemokratiska partiet, där mer liberala krafter ville rulla tillbaka den mer restriktiva invandringspolitiken till förmån för en mer liberal. Därför kom man fram till kompromissen att på EU-nivå driva på för mer liberala regler. Det har varit regeringens ståndpunkt att man i ökad utsträckning ska bevilja permanenta uppehållstillstånd inom ramen för den eventuella framtida gemensamma asylpolitiken. Jag undrar konkret varför regeringen tycker att det är viktigt att driva på för detta på EU-nivå, för här i har man ju sagt att det är viktigt med tillfälliga uppehållstillstånd, i alla fall just . 9 Statsminister (S): Det finns en direkt koppling mellan och vår närmaste omvärld, och den är oerhört viktig. Vi såg vad som hände . Det var inte en hållbar situation. Därför ändrades reglerna. Vi har lagt oss på den nivå som gäller i princip för vår närmaste omvärld i , och där ska vi ligga kvar. Det är därför viktigt vad det blir för regelverk i EU. Och det är därför som vi lägger så mycket tid på att få till stånd ett gemensamt regelverk i EU, för har vi det på plats utmärker sig inte i det avseendet. Denna koppling är oerhört viktig, så vi fortsätter med den. Det är trögt på sina håll, framför allt vad gäller hur flyktingmottagandet ska fördelas. Det är inte alla länder som vill vara med och ta ett gemensamt ansvar. Det är nog den svåraste nöten. Men de andra rättsakterna rör sig faktiskt framåt. Återrapportering från Europeiska rådets möte Vi kommer att arbeta vidare. Det är viktigt att vi får ett EU-regelverk på plats. Då kan också ha ett regelverk som passar detta och inte sticker ut. 10 (C): Jag tackar statsministern för återrapporten från mötet i . Det är alltid intressant att höra hur diskussionerna har gått och vad som rör sig på denna typ av möten. Det statsministern hade med sig var en politisk deklaration som inte förpliktar till särskilt mycket och som man var enig om. var det en uppstart för det fortsatta strategiska arbetet och det som ska komma framöver, vilket är välkommet efter många möten med fokus på brexit. Äntligen får vi i stället fokusera på EU:s framtid och utveckling. Det som ändå har blivit tydligt under processen med brexit är att det finns ett starkt stöd, en enighet och en insikt om att det är tillsammans vi står starka och att var och en för sig inte kan ta sig an de stora utmaningarna framöver. Vi har ett antal svåra nötter att knäcka framöver, och statsministern beskrev prioriteringar vad gäller värderingar, klimatfrågor, konkurrenskraft, rättssäkerhet och områdets säkerhet. Jag funderar lite på klimatfrågorna. Det finns lite olika linjer och positioner. Vi trycker gärna på för att det ska ställas ytterligare krav och att vi ska fortsätta att vara ledande i detta. Det finns dock länder som inte tar dessa steg, och det är inte av illvilja utan för att de ser att de kommer att ha svårt att klara av det nationellt. Hur går diskussionerna om hur man kan mötas och göra detta gemensamt så att stegen kan tas, positionerna flyttas fram och målsättningarna gärna tidigareläggas? Vad finns det för diskussioner om hur man kan hjälpas åt för att genomföra detta? 11 Statsminister (S): Ja, det känns skönt att inte alltid behöva prata brexit – även om den diskussionen kommer att fortsätta, så dessvärre har vi nog kvar den ett tag till. Men vi ska klara av den på bästa möjliga sätt. Min genuina känsla är att det finns en insikt om att vi måste arbeta tillsammans; det ser så ut i omvärlden. Men återigen: Det finns åsiktsskillnader, och klimatfrågan är en sådan. Jag delar uppfattning att det inte handlar om illvilja utan om att vi har olika förutsättningar. Men denna diskussion fördes inte vid detta möte. Givetvis måste vi se på målen tillsammans, och då behövs olika åtgärder för olika länder, beroende på vilken situation man har. ska vi komma ihåg att det handlar om starka ekonomiska intressen, till exempel i kolindustrin. Vi behöver hjälpas åt med det som behöver göras. Först måste vi dock komma fram till att vi behöver ha en ambitiös agenda och ambitiösa målsättningar kopplade till en handlingsplan för hur detta ska gå till. Där utsläppen är som störst måste det gå snabbast, och det kommer att innebära individuella lösningar. Denna diskussion måste vi få till, för annars kan vi bara slåss om procentsatser, vilket inte leder särskilt långt. Vi måste vidare och se vad det är som faktiskt gör att vi kan få ned utsläppen land för land. 12 (C): Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag tackar statsministern för svaret. Något som är viktigt att ha med sig och som har funnits med i ställningstagande och i de svenska företagens arbete är att göra utvecklingen kopplad till miljö och klimat till en konkurrensfördel. Det gäller att vidga det begreppet i det framtida arbetet. Vidare sa statsministern att konkurrenskraften måste värnas. som vi inte får vara naiva när det gäller vad som sker i andra länder ska vi stå upp för de värden som är viktiga för oss. På vilket sätt kan vi hitta en balans i detta, och vilka red lines finns så att vi inte tar steg och gör oss själva en otjänst? 13 Statsminister (S): Det första är en viktig inställning, att göra klimatomställningen till en möjlighet. Detta pekar allt fler svenska företag på. Även som land kan vi peka på att man kan öka sin ekonomiska tillväxt och bnp som man hanterar klimatet. Det är precis denna mentala inställning som måste till. Därför var det glädjande att premiärminister offentliggjorde att går med i den grupp av länder som tycker att man bör gå fortare fram. I diskussionen nämner han att det är av precis detta skäl, att det är en möjlighet och inte en börda. Vad gäller konkurrenskraften menar jag att konkurrenskraft och klimatomställning går hand i hand. 14 (V): Jag har noga läst förklaringen från toppmötet. Det är tio punkter och inte någon jättelång deklaration. Det är minst sagt oroväckande att miljön och klimatet endast nämns i slutet med formuleringen att EU ska ta sig an frågor såsom att bevara miljön och bekämpa klimatförändringarna. Såvitt jag har förstått av statsministerns inlägg drev statsministern på toppmötet på för ett ökat fokus på klimatfrågan, vilket var bra. Statsministern får gärna kommentera det. Läget för klimatet är nämligen akut. har flera rapporter pekat på detta. I FN:s klimatrapport från IPCC, som kom , slås fast att vi måste göra mer på alla nivåer, inte minst på den politiska, om vi ska hålla oss under en och en halv grad. Förrförra veckan kom en rapport om att ungefär 1 miljon växt- och djurarter är utrotningshotade, och klimatförändringarna är en av de främsta pådrivande faktorerna. Vi ser också att utsläppen i ökar. deklarerade att man utropar ett akut nödläge för klimatet. Veckan innan utropade parlament ett likartat nödläge för klimatet, pådrivet av socialdemokratiska . Avser statsministern att utlysa ett likartat nödläge för klimatet i ? Jag tror inte att det löser alla problem, men det skulle vara en tydlig signal om att vi politiker tar klimatfrågan på största tänkbara allvar. Inte minst skulle det vara en signal till de klimatdemonstranter, inspirerade av , som statsministern hänvisade till. 15 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte Den första deklarationen, Sibiudeklarationen, var inte ägnad åt sakpolitiska frågor utan handlade mer om förhållningssätt. Det kan vara nog så viktigt, men det avgör inte framtiden. Men i underlaget till agendadiskussionen, som Europeiska rådets ordförande skickade ut, handlade ett kapitel om just att bygga en grönare, rättvisare och mer inkluderande framtid. Här togs hållbarhet, säker tillgång till energi, miljöbevarande och hanteringen av klimatfrågan upp, så dessa frågor kommer tydligt i deklarationen. Men som jag har sagt tidigare är det inte så att alla helt plötsligt tycker lika, utan det kommer att bli en diskussion om hur långt man ska gå i målsättningar, strategier och så vidare. tog tillsammans med och andra ett initiativ och skickade speciellt för denna diskussion in en skrivelse om att vi behöver gå snabbare fram. Det var också dessa länders ledare som mötte de demonstrerande ungdomarna. Ska vi ha ett likartat nödläge? Det diskuterades inte på detta toppmöte. Men vad vi i har gjort som är viktigt och som många tittar på är att se hur vi tar oss an detta strukturellt och systematiskt så snabbt det någonsin går. Därför är det svenska klimatramverket en bra struktur att hålla sig till. Det pekar på nödvändigheten av att hela politiken går i rätt riktning och att man på alla politiska områden funderar på hur man tar sig an klimatomställningen. För detta finns tydliga målsättningar, och varje regering kommer att vara skyldig att redovisa en handlingsplan – just för att det är bråttom. 16 (V): Det klimatpolitiska ramverket och klimatlagen, som vi numera har i , är en bra struktur – det håller jag helt och hållet med statsministern om. Ett utropande av ett nödläge för klimatet blir att gå ett steg längre. Det blir också ett sätt för oss politiker att sända en tydlig signal till alla som är engagerade och oroliga över klimatförändringen och säga att vi tar denna fråga på största möjliga allvar och att vi tänker göra mer än vad vi har gjort. Som jag har förstått det är det just därför som brittiska Labour har drivit frågan om nödläge och också fått igenom den i det brittiska parlamentet. Jag vill återigen fråga statsministern: statsministern att det råder ett nödläge för klimatet? Bör vi då inte säga det och sedan agera därefter? 17 Statsminister (S): Det är ingen tvekan om att situationen är allvarlig, och det är därför vi ska göra så mycket som vi någonsin kan och höja ambitionen. är vi här i överens om klimatramverket med målsättningar, och sedan ska regeringen arbeta fram handlingsplaner. Det är så vi ska fortsätta att arbeta. Vi ska göra detta tillsammans med alla aktörer, och vi gör det tillsammans med företag och organisationer. Det är därför vi ser till att det satsas på Klimatklivet runt om i vårt land. Vi har faktiskt en pågående folkrörelse för klimatfrågan. Här installeras solceller, och det satsas på vindkraft, biogasanläggningar och laddstolpar runt om i landet. Återrapportering från Europeiska rådets möte Vad man sätter för rubrik på detta måste vara underordnat.