prot · H60968 · 2019-03-27 00:00:00 — Vi har ett ansvar här att inte bara se på bostadsbyggande och det ni kallar bostadskarriär för vissa Stockholmsgrupper. Vi måste se till hela landet. kallar det ineffektivt, men det är många som har ringt till oss från hela landet och varit oroliga över den M-KD-SD-budget som tog bort stödet till bostadsbyggande runt om i landet. Många fick kaffet i vrångstrupen när de insåg vidden av er budgetpolitik. Det är viktigt för hela landet att vi ser till att sörja för en bostadsinfrastruktur som klarar arbetsmarknad och välfärd. 13 (KD) replik: Först noterar jag att jag inte alls fick svar på min fråga om de äldsta bolånetagarna och deras ökade bekymmer med att flytta. Enligt är det de som har anpassat sig mest till den nya politiken. Jag skulle vilja ställa två andra frågor. Ränteavdragen nämns inte alls av . Det vore ju ett sätt att förändra bördefördelningen lite. Vi är överens om att vi ska ha åtgärder som minskar skuldsättningen och som dämpar utvecklingen med en allt högre skuldsättning i hushållssektorn. Långsamt avtrappade ränteavdrag är ett sätt att göra det på ett fördelningspolitiskt mycket bättre sätt eftersom det träffar alla bolånetagare, inte bara de unga hushållen som vill komma in eller de äldsta hushållen som vill flytta. Detta tycker jag borde finnas i varje regerings verktygslåda i det här läget. Jag noterar dock att Socialdemokraterna duckar i den frågan. Här vore ett svar på sin plats: Varför är man inte beredd att göra detta? Det skulle också kunna leda till att man ser över de kreditrestriktioner som i värld tydligen är helt oproblematiska men som de facto orsakar en del rörlighetsproblem och annat på bostadsmarknaden. Finansiell stabilitet och finansmarknads-frågor Jag skulle också vilja ha ett förtydligande av något som sas i en tidigare replik: Är det uppfattning att fler förstagångsköpare har tillgång till marknaden för ägda bostäder efter införandet av det förstärkta amorteringskravet? Det var nämligen det som påstods i replikväxlingen – att fler har denna tillgång. Är det korrekt uppfattat att anser att fler har tillgång till marknaden för ägda bostäder efter införandet av ytterligare en kreditrestriktion? 14 (S) replik: Det jag ser som ett problem är just den kraftigt ökade belåningen och att människor inte tar sig in på bostadsmarknaden. Vi hade då bostadspriserna steg . Det är självklart att det finns många som inte klarar av att möta det. Ett stort hinder i synnerhet för nya som ska etablera sig på bostadsmarknaden är egenfinansieringen. Det är väl egentligen den enskilt största delen. En sundare prisutveckling gör att färre slås ut och att fler har möjlighet att delta i förhållande till övrig ekonomisk tillväxt. Det är viktigt att människor inte hålls borta från bostadsmarknaden av prisökningar och att vi inte har en belåning som är en systemrisk. Det här med ränteavdragen är väldigt intressant. Vi ska ju ha en skatteöversyn som en del av januariavtalet, vilket välkomnas, och där kommer förstås bostadsfrågan upp. Som vi har konstaterat hänger detta ihop. Frågan är vad man vill lösa. Vill man lösa hushållens skuldsättning? Vill man lösa en skattepolitisk fråga? Vill man få igång bostadsbyggande? Är det allting? Ska det här kompenseras i en annan ände av någonting annat? Givetvis påverkar detta hushållens ekonomi, och ingen av oss vill drastiskt förändra förutsättningarna för hushållen. Det här måste därför bakas in i en större överenskommelse. Jag tycker att det är viktigt att nämna de fördelningspolitiska effekterna av såväl bostadsbyggande som skuldsättning. Vi tycker att det är angeläget att se till hela landet och alla inkomstgrupper i det här. Innan jag lämnar ordet vidare vill jag bara ställa en kontrollfråga till , apropå hans förra anförande. Då sa han att han stod bakom reservationerna 1 och 7. Innebär det ett bifallsyrkande till båda reservationerna? ((L): Det är korrekt, herr talman. Jag är lite ringrostig. Jag yrkar bifall till dem.) 16 (MP): Jag tänkte fokusera detta anförande, som faktiskt är mitt första i egenskap av riksdagsledamot, på frågorna om bostadsmarknaden och de utmaningar vi har vad gäller hushållens skuldsättning. Det står klart att riskerna kopplade till hushållens belåning alltjämt är höga och utgör en risk för vår ekonomis stabilitet. Detta måste vi ta på stort allvar. Vi har fått information från om att de åtgärder som vidtagits har lett till att de hushåll som tar på sig nya skulder har ändrat sitt beteende och tar lägre risker. Det måste ses som en god sak utifrån viljan att garantera stabilitet i ekonomin långsiktigt. Finansiell stabilitet och finansmarknads-frågor står det klart att vi har grupper i som har svårt att ta sig in på bostadsmarknaden. Vi har grupper som behöver söka upp hemlöshetshjälp fast de inte har någon form av sociala problem och därmed inte är tänkta som mottagare av den typen av åtgärder. Den gemensamma faktorn för flera av dessa människor är att man saknar en anknytning till bostadsmarknaden, och det kan göra att man inte kommer in. Därför har vi ett gemensamt ansvar att sänka trösklarna både till hyresrätter och till de ägda bostäderna. Från sida har vi föreslagit att titta på om statliga hyresgarantier kan vara en metod. Vi har tittat på och sett att det är framgångsrikt där. De kommunala hyresgarantierna har ju aldrig blivit någon hit, men kanske ett nytt, reformerat system kan vara till hjälp för några. Ett bosparkonto är en annan fråga som vi har lyft och som vi vill utreda närmare, detta för att hjälpa fler till det första lånet till den ägda bostaden. Det är många som vill äga sin bostad, och som vi ser det bör alla som vill det och som har en stabil inkomst faktiskt kunna äga sin bostad. Men vi måste också ha en politik som möjliggör byggande av hyresrätter i hela landet. Vi har en väldigt ojämn bostadsmarknad som är överhettad och svag i olika delar av landet. Jag som har varit ansvarig för bostadsbyggandet i en stad som vet att båda två kan rymmas inom samma kommun. Det kan geografiskt sett vara väldigt nära mellan en brist uppåt och en alldeles för svag bostadsmarknad där det nästan är omöjligt att få till byggande av framför allt ägarrätter. Här behöver vi ha ett arbete. finns en tydlig skrivning om att vi ska verka för ökad rörlighet på bostadsmarknaden. Jag delar förhoppning att detta kan ligga till grund för strukturella reformer, inte minst kopplat till den skatteöversyn som också ska göras. Visst är det att vi hittar en modell för att ansvarsfullt trappa av ränteavdragen, exempelvis. Jag ser att vi med januariavtalet som grund har goda möjligheter att verka för en ökad rörlighet och därmed också för en mer jämlik bostadsmarknad i , som vi tar ansvar för den ekonomiska stabiliteten i vårt land. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) § 7 Anpassning av lagen om passagerarregister till EU:s dataskyddsreform betänkande 2018/19:JuU18 Anpassning av lagen om passagerarregister till EU:s dataskydds-reform Anpassning av lagen om passagerarregister till EU:s dataskyddsreform (prop. 2018/19:37) 17 (M): De utländska stöldligorna ökar sin aktivitet i . Hälften av alla bostadsinbrott i begås av internationella stöldligor. Den typiske brottslingen är och begår samma brott i flera olika EU-länder. De här personerna tar sig i regel till med hjälp av passagerarfärjor. Vi menar att tullen behöver få ytterligare resurser för att kunna öka antalet tulltjänstemän med 500 under den kommande mandatperioden. Tack vare och budget som antogs här i kammaren tar vi de första stegen mot denna utökning. Tullen behöver också få utökade befogenheter att stoppa och undersöka fordon med stöldgods som är på väg ut ur landet. Man behöver också få befogenhet att kvarhålla personer som har påträffats med misstänkt stöldgods. Vi ser dessutom att samarbetet inom EU behöver öka. Genom dagens tillkännagivande till regeringen tas ett litet steg i rätt riktning genom att får direktåtkomst till personuppgifter i passagerarregister. Det är ett beslut som och menar skulle underlätta myndighetens arbete. Det är dessutom välkommet att regeringspartierna har vikt ned sig i den här frågan, men jag noterar att de gjorde det först när det stod klart att en majoritet i utskottet hade kört över dem i denna fråga. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag och därmed såväl till propositionen som till motionen från och Liberalerna. 18 (C): EU:s dataskyddsreform, dataskyddsförordning och dataskyddsdirektiv innebär skydd för individen och den digitala integriteten. Det är bra. Men för att underlätta bland annat brottsbekämpning finns en lag om passageraregister som säger att transportörer har skyldighet att lämna uppgifter till om vilka som transporterar sig. Vad är syftet? Jo, det är att underlätta gränskontrollen för att bekämpa kriminalitet och terrorism. Som det är är polisen ansvarig för det här registret. Ärendet handlar just om direktåtkomst till registret i stället för att regeringen, som den ursprungligen föreslog, ska meddela föreskrifter för vilka som ska ha tillgång till registret – är det och ingen annan myndighet. utryckte, som vi har hört, i sin remiss en vilja att ha direktåtkomst till registret. tillstyrkte det och menar att syftet är att stärka möjligheter att bidra till att identifiera och ingripa mot internationella stöldligor. Jag tycker, precis som föregående talare, att det är konstigt att regeringen inte tillskrev direktåtkomst i propositionen från början. Bedömningen att det fungerar lika bra med att besluta om en särskild förordning gjordes ursprungligen när lagen om passagerarregistret instiftades 2004–2005. Det ser lite annorlunda ut . Terrorsituationen är annorlunda och kriminalitet och stöldligor tar andra vägar och jobbar på andra sätt . Därför ska , när det kan, kunna bidra och det snabbt. Det menar vi att det kan genom den här direktåtkomsten. Även om det handlar om att enbart underlätta för personkontroll är det här tillräckligt nödvändigt för att ska kunna göra det viktiga arbetet när det gäller brottsbekämpning tillsammans med andra myndigheter. Andra åtgärder får vi återkomma till, till exempel att ändra befogenheter. Anpassning av lagen om passagerarregister till EU:s dataskydds-reform Jag är glad att utskottet i sin helhet ställer sig bakom den motion som och Liberalerna skrev och ser fram emot att förslaget genomförs av regeringen. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 19 (L): Detta handlar ytterst om de svåra avvägningar som vi gör tillsammans med andra länder inom den europeiska unionen, EU, det vill säga hur vi avväger integritet och effektivitet mot varandra. Det finns ett antal olika intressen och förordningar som är till för att dels skydda den integritet som är viktig för oss människor, det vill säga att staten ska ha ett behov, ett ändamål, och det ska finnas en proportionalitet om den ska ingripa, dels för att brottsbekämpande myndigheter ska kunna ingripa. Den härliga öppenhet som vi har i och som är så värd att försvara, tycker vi liberaler, måste följas av att det finns en effektivitet i brottsbekämpningen. Har vi fria gränser inom ramen för Europeiska unionen, vilket skapar möjlighet att resa, utbilda sig och jobba överallt i , måste vi tyvärr jaga kriminella som tar sig runt och utnyttjar denna frihet på ett negativt sätt. I det här specifika fallet handlar det om att vi i ska se till att ha ett effektivt gränsskydd för vår del. Då är det centralt så som vi här motionerar om från Liberalerna och att gränsskyddet också kan upprätthållas av tullen. Den svenska gränsen skyddas av polisen, tullen och delvis . Men framför allt kan tullen på vissa håll komma att få en förstärkt möjlighet att undersöka passagerarregistren och se vad som finns där. En annan fråga, herr talman, som vi har debatterat här är vad passagerarregistren får innehålla och vilka markörer som ska få finnas med för att vi ska kunna upptäcka till exempel internationella stöldligor, som nämndes här tidigare och som kan vara ett enormt gissel, eller terrorister varifrån som helst i världen som vill spränga något i och döda oss för att vi står för västerländsk demokrati. Vad ska man få registrera, vad ska få skickas vidare och vem ska få titta? Jag kan konstatera att hela utskottet står bakom Liberalernas och motion. Detta är sedelärande också för kammaren. Jag tror att det är i utskotten frågor kommer att avgöras . Det spelar roll vilka motioner vi skriver i partierna och att vi finner breda lösningar. Jag är glad att Socialdemokraterna, och har anpassat sig och att man snabbt anslöt sig från och . Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet, herr talman. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) § 8 Genomförande av rättshjälpsdirektivet betänkande 2018/19:JuU20 Genomförande av rättshjälpsdirektivet (prop. 2018/19:42) 20 (S): Jag vill inledningsvis yrka bifall till S, V:s och MP:s reservationer 1 och 2 i betänkandet. Det vi nu debatterar visar lite grann hur bra EU kan vara. Det här är EU när det fungerar som bäst. Det här visar att EU vilar på en solid grund byggd av tron på rättsstatens principer. EU har i direktiv slagit fast att vi nu ska förbättra tillgång till försvarare för misstänkta. Det här är det tredje direktivet som är inne på samma spår, och det vi diskuterar är inte om eller varför utan hur vi ska implementera direktivet. I rättshjälpsdirektivet ges de nationella staterna utrymme att själva välja väg. Men det är inte förbehållslöst. Det anges tydliga ramar inom vilka de nationella staterna kan göra detta. Utskottet har haft att ta ställning till ett konkret förslag, utarbetat av regeringen, som faller inom ramen för vad som är möjligt. Förslaget går i korthet ut på att under de tidsperioder som domstolen inte håller öppet ska bistå med att tillfälligt förordna ombud och bistå med rättshjälp. Förslaget vilar på en genomtänkt grund, menar jag. Åklagaren har ständig beredskap. Åklagarens förordnande ska som sagt prövas efter att beslutet är fattat. Det är alltså ett interimistiskt beslut som ska granskas och omprövas. När åklagaren enligt det här förslaget förordnar försvarare och gäller samma lagliga krav som annars. Det är högt ställda krav för att vi ska ha hög kvalitet på rättslig hjälp. Vad säger remissinstanserna? En övervägande del av remissinstanserna tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. Bland dessa återfinns ombudsmän, , och . På bordet har vi också ett förslag i en kommittémotion om att i stället ha jourberedskap på domstolar. Det är inte utrett. Vi vet inte vad det kommer att kosta, men det finns anledning att tro att det kommer att bli mycket dyrt. Vi ska komma ihåg att regeringen har gett i uppdrag att lämna förslag på en rättssäker och resurseffektiv ordning för utvidgad beredskap för brådskande beslut om förordnande av offentlig försvarare vid tingsrätterna. Med utvidgad beredskap avses just beredskap utanför domstolarnas ordinarie kontors- och beredskapstid. Detta bedöms kunna vara på plats . Varje förslösad skattekrona är en stöld från folket. Och svenska folket har inte råd att bli bestulna, med tanke på alla utmaningar som vi står inför. Rättskedjans resurser måste läggas på rätt saker så att vi kan ha det mest rättssäkra, effektiva och tillitsfulla rättssystemet som är möjligt. Om vi inte implementerar det här direktivet riskerar vi att dra på oss omfattande viten. Miljoner och miljoner i viten är pengar som skulle kunna gå till att stärka rättskedjan. På vilket sätt är det motiverat att inte implementera rättshjälpsdirektivet för att undgå viten? Jag tror inte, med tanke på det som jag har anfört , att det är här striden ska stå om rättssäkerheten i . Det är inte här vi ska lägga krutet på den debatten. Det finns många andra viktiga frågor. har en tendens att i många frågor i debatten utmana rättssäkerhetens gränser. Men i denna fråga har vi ett förslag som är genomarbetat. Vi har möjlighet att låta åklagaren fatta ett interimistiskt beslut för att en domstol sedan ska kunna granska och ompröva. Jag menar att det inte är här striden om rättssäkerheten står. I avvaktan på att kommer att presentera förslag på hur även domstolar ska kunna förbättra sina öppettider, inom befintliga anslag, finns det ingen anledning att rusa in i någonting annat. 21 (L): Det här är ännu ett bra bevis på att det europeiska samarbetet är så viktigt. När vi har alltmer av gemenskap för att uppbära frihet och rättvisa i vår del av världen, bevara fred och motverka extremism på alla håll är det också viktigt att vi har fungerande rättsäkerhetsmekanismer, till exempel rätt till rättshjälp. Om man blir misstänkt för ett brott i en lördagsnatt ska man oavsett var man kommer ifrån veta att det finns gemensamma regelverk. Detsamma gäller om man blir misstänkt i en söndagsnatt. Det är vad det här direktivet handlar om. Det har tagit för regeringen att få fram det här förslaget. De tyckte att de hittade en ganska bra genväg genom att frångå en viktig princip som finns i vår svenska rättsstat och i det europeiska rättsstatsarvet om uppdelade funktioner. Vi har alltså inte det som kallas rättskedja, som är ett begrepp som jag tillstår att även jag slarvigt använder. Det finns en kedja från det att man griper någon på gatan. Men domstolen ingår inte i någon kedja. Domstolen har en unik roll i det som ska kunna leda till en process. Det är vad det här handlar om. Det är därför många försvarare – såklart – och många företrädare för domstolar men även åklagare har påpekat att det är extremt olämpligt, inte minst av principiella skäl. skulle inte dyka ned i en stor grav i brist på att vara en rättsstat på grund av detta. Men det är principiellt viktigt att åklagarna under jourtid har en väldigt viktig roll när det gäller att fullt ut driva alla beslut som ska fattas. Det kan vara husrannsakan, att plocka in folk och så vidare. Det är deras roll. Att dessutom ägna sig åt att jaga fram försvarsadvokater, som rimligen ligger och sover någonstans, är en uppgift de känner att de inte ska ha. Då måste man hitta en roll här, vilket regeringen nu själv har kommit fram till under galgen efter att det här stötte på patrull i utskottet. Man får alltså hitta en jourverksamhet vid domstolar. Jag har svårt att se, herr talman, hur det i digitaliseringens tidsålder ska kunna kosta miljoners miljoner. Jag gissar att det var 2 miljoner som tidigare talare avsåg och inte miljoners miljoner. Så mycket kan det nämligen omöjligen kosta. Det är mer än alla rättsväsen i hela ihop kostar. Liberalerna står bakom förslaget i betänkandet. Det är viktigt att upprätthålla den principen. Vi yrkar också bifall till vår reservation nr 3, där vi inom ramen för detta lyfter upp frågan om möjlighet till biträde för barn . Det regelverk som finns behöver förstärkas. Unga personer som misstänks för allvarliga brott bör få förstärkt rätt till offentlig försvarare utöver det som gäller , även om de inte är straffmyndiga. Det hänger ihop med andra diskussioner, som vi inte ska ha här , om vikten av att använda sig mer av bevistalan och annat. Men det här är centralt. Allt fler ungdomar begår brott. Det är viktigt att det utreds ordentligt, och av rättssäkerhetsskäl ska den unge ha bättre tillgång till offentliga försvarare, oavsett vilka vidriga handlingar man misstänks för. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och till den här reservationen. 22 (MP): Rättshjälpsdirektivet är som namnet antyder ett direktiv från EU. Vi är, liksom andra medlemsstater, skyldiga att implementera det. I utskottet röstade en majoritet ned propositionen. Vi får se hur det går här och vilka eventuella konsekvenser det blir. Det finns risk för att kommer att drabbas av vite. Även om vi ännu inte vet hur mycket det i så fall blir vet vi åtminstone att det är pengar som skulle ha kunnat användas till annat, exempelvis fler poliser. Pengarna är en del i detta, men frågan är också vad detta är tänkt att lösa. Det ska lösa ett problem som faktiskt finns, nämligen att människor som anhålls av polis när domstolar är stängda inte får en förordnad försvarare och då kan komma att släppas. Det kan i sin tur få konsekvensen att det blir svårare att utreda brott. Det kan också bli svårare att få dem som har begått dessa brott fällda. I propositionens förslag är tanken att komma till rätta med detta problem. Invändningen att det är principiellt fel att åklagare ska utse försvarare är helt riktig; det vore ett principiellt problem. Men, herr talman, det är ett problem som enligt mig skulle kunna överbryggas, åtminstone under en övergångstid. Det går att se framför sig system där vi kommer överens, i samråd med exempelvis , om listor. Man skulle , när domstolen är öppen, ha möjlighet att byta försvarare i det fall man inte är nöjd. Att inrätta en jourdomstol skulle vara bättre. Vi är överens om det. Det är dock något som ännu inte är utrett. En utredning kommer att ta tid och kosta pengar. Det hade varit möjligt att rikta ett tillkännagivande om en jourdomstol och ändå göra förändringen nu och implementera direktivet på föreslaget sätt. Tyvärr väljer man, herr talman, att inte göra det. och andra oppositionspartier vill i stället fälla förslaget. Säkerligen kommer de att skylla på regeringen. Men är man den som tar ett beslut är man också ansvarig för konsekvenserna. I det fall misstänkta kommer att släppas bär ansvaret för det på grund av den situation som har uppstått. Jag yrkar härmed bifall till reservation 1. 23 (M): Bakgrunden till detta rättshjälpsdirektiv är ett beslut i . Det är alltså . Precis som andra har beskrivit här handlar det om att fastställa minimiregler för rättshjälp till misstänkta och tilltalade personer i så kallade straffrättsliga förfaranden. I grunden finns det något positivt i direktivet. Det handlar om att stärka rättssäkerheten. Det innebär att rätten till tillgång till en försvarare ska gälla från den tidpunkt då en misstänkt eller tilltalad har underrättats om att vederbörande är just misstänkt eller tilltalad för att ha begått ett brott. Syftet med detta är att stärka rättssäkerheten runt om i . Enligt direktivet ska ett beslut om detta fattas av en behörig myndighet. Det framkommer också att det ska ske utan onödigt dröjsmål. Utgångspunkten, framgår det av direktivet, ska vara en oberoende myndighet eller en domstol. Så långt allt väl. har vi dock en ordning som innebär att detta i vissa fall, framför allt eller sena kvällar, faller detta lite mellan stolarna. Tilldelningen av ett offentligt ombud sker inte alltid så brådskande som vore motiverat. Mot denna bakgrund har regeringen på bord lagt fram en proposition vars förslag innebär att direktivet ska implementeras genom en väldigt ny princip i svensk lagstiftning. Åklagarna ska nämligen ges en möjlighet att förordna offentlig försvarare och nätter när domstolarna inte är tillgängliga för beslut. Detta är vad vi här ska ta ställning till. En majoritet i kammaren är ytterst skeptisk till regeringens förslag. Om detta implementerades skulle det innebära ett mycket tydligt avsteg från en helt central princip i svensk rätt: att offentlig försvarare ska förordnas av en domstol. Jag tycker att man kan invända mot detta av egentligen både principiella skäl och rättssäkerhetsskäl, vilket också framgår i utskottets ställningstagande. Flera remissinstanser har varit kritiska till förslaget. Jag konstaterar till exempel att framhåller att det är av vikt att åklagaren inte bara är opartisk utan att denne framstår som opartisk för den misstänkte. Ytterst handlar detta om rättssäkerhet. En person som är misstänkt för ett brott ska kunna vara helt säker på att han eller hon får ett opartiskt stöd i detta och att det inte finns några andra baktankar. Det handlar alltså om rättssäkerhet. Rättssäkerhet är ett begrepp som man kan förhålla sig till på lite olika sätt, kanske beroende på hur viktigt man tycker att det är. Som exempel kan vi ta den princip som vi alldeles fick höra från talarstolen, nämligen att rättssäkerhet kostar pengar.