prot · H7098 · 2019-09-20 00:00:00 — Jag vill inte gå in och tolka vad utredaren avser mer än vad som faktiskt står i utredningen. Det man där konstaterar är att det skulle kunna gå att göra det här bidraget livsåskådningsneutralt. En del länder har valt att göra det, medan en del länder har valt att ha det kvar som det är. Hur som helst är det en fråga som behöver utredas vidare, vilket skulle innebära att flera centrala begrepp skulle behöva definieras. En avgränsning mot övriga värdebaserade organisationer inom det civila samhället skulle också behöva göras. I detta gäller självklart regeringsformens beredningskrav, vilket innebär att vi inte fritt kan ändra i utredningsförslagen utan att först behöva remittera detta. Min och regeringens ståndpunkt är att i ett sådant fall skulle en oberoende utredare först behöva undersöka frågan och därefter lämna ett förslag som kan remitteras i vanlig ordning. Jag är inte beredd att försena processen med demokrativillkoren till trossamfunden för en sådan utredning. När det gäller vad en utredare säger eller inte säger i en debattartikel tror jag att författaren i det sammanhanget avsåg att ett av syftena med att över huvud taget göra den här översynen också är att utjämna förutsättningarna mellan trossamfunden. i har det ju funnits en ordning där kristna samfund, och framför allt , har haft en särställning även i skrivningarna och i lagen som reglerar stöd till trossamfund. Det är också någonting som vi kan komma till rätta med när vi går vidare med den här utredningen. Utredningen uttalar sig inte emot förändringen till ett livsåskådningsneutralt stöd men konstaterar återigen att frågan behöver utredas vidare. Jag kan bara avsluta med att säga att jag delar ambition om att alla människor, oavsett om man tror på en gud eller har en annan åskådning, måste ha möjlighet att utöva detta på ett rimligt sätt. Jag konstaterar återigen att vi från statens sida ger ett gediget stöd till civilsamhället, som syftar till att möta olika gruppers behov inom civilsamhället. Med det sagt är min hållning att vi fort behöver komma vidare i fråga om demokrativillkor, och jag vill inte försena den processen. 20 (L): Jag noterar ett antal saker, bland annat att statsrådet tycker att det är rimligt att det finns stöd. Jag noterar också att statsrådet inte tycker att man i onödan ska diskriminera vissa jämfört med andra. Jag håller med statsrådet om att det är viktigt att processen kring demokrativillkor nu löper vidare snabbt. Jag kan dock konstatera att det finns något annat än ”nu” och ”aldrig”, nämligen ett område där man kan säga antingen ”” eller ”nästan aldrig”. Någonstans i den pendeln skulle jag vilja höra statsrådet säga att detta är en sak som utifrån den utredning som finns kan beredas ganska skyndsamt. Det är klart att det 2019, 2020, 2021, 2022 och så vidare är orimligt att ha ett system där staten inte är likvärdig i sin behandling av dem som har en sekulär respektive dem som har en icke-sekulär trosuppfattning eller livsåskådning. Eftersom jag är på mitt mest optimistiska och positiva humör , herr talman, skulle jag vilja säga följande: Om statsrådet i sitt sista inlägg inte säger något annat än det hon sagt i interpellationssvaret och den följande debatten gör jag bedömningen att det finns en öppenhet från regeringens sida att fortsätta diskutera hur man kan ändra stödet till trossamfund så att det inkluderar även dem som är sekulära och därmed inte diskriminerar några uppfattningar jämfört med andra. 21 Kultur- och demokratiminister (MP): Vi har ett levande, blomstrande och mångfasetterat civilsamhälle, och jag vill tacka för möjligheten att betona det här i kammaren. Religion betyder mycket för många i vårt samhälle, och det är bra. Det finns ett värde i att vi har ett stödsystem för trossamfund på samma sätt som vi har ett stödsystem för övriga delar av civilsamhället – för folkbildning, ungas organisering, idrottsrörelsen, kvinnorörelsen och politiska partier. I detta ska det finnas förutsättningar för ett levande civilsamhälle. Det är vårt syfte, och det är en viktig del av ett starkt demokratiskt samhälle – vilket vi ju vill ha. Det finns en stor efterfrågan från , och jag och regeringen har en hög ambition att så snabbt som möjligt återkomma med resultatet av den utredning som har belyst olika aspekter av stöd till trossamfund. Där har just demokrativillkoren och att de anslag och bidrag som staten delar ut till civilsamhället inte ska gå till trossamfund och organisationer som bryter mot grundläggande värderingar behandlats. Min bestämda målsättning är att vi ska återkomma till med detta så fort som möjligt. Det finns andra frågor som också lyfts, bland annat frågan om livsåskådningsneutralt stöd. Jag vill vara tydlig med att den process vi just nu är inne i, där vi ska bereda den utredning som faktiskt har gjorts och komma fram med ett förslag på den så fort som möjligt, är mitt fokus – inte att tillsätta andra utredningar, vilket utredningen ju konstaterar behöver göras för att vi ska kunna ta steg vidare i detta. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2018/19:313 om handelsavtalet med 22 Statsrådet (S): har frågat statsrådet om hon avser att arbeta för att handelsavtal ska användas som politiska instrument och ställa krav på att landet ska följa sina klimatåtaganden och i annat fall säga nej till . Vidare har frågat statsrådet om hon avser att jobba för att EU:s handelsavtal ska användas till att driva fram klimatfrågan och mänskliga rättigheter, i synnerhet arbetares rättigheter, kvinnors rättigheter och urfolks rättigheter. har också frågat statsrådet om hon avser att fortsättningsvis förorda att man ska skriva på handelsavtal med länder som inte följer . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Regeringen ser med stor oro på skogsbränderna i . Bränderna måste släckas så snabbt som möjligt. Vi förväntar oss att tar ansvar och agerar med den kraft som situationen kräver för att skydda regnskogen och motverka klimatförändringarna i linje med mål. har en unik naturresurs i – men också ett ansvar att skydda den. nåddes en principöverenskommelse mellan om ett associeringsavtal som förbättrar förutsättningarna för handeln mellan regionerna. EU blir först i världen att sluta handelsavtal med , vilket innebär att svenska exportföretag får fördelaktig tillgång till en marknad med över 270 miljoner konsumenter. Det handlar om världens femte största ekonomi utanför EU. Avtalet öppnar också upp för svensk export av miljö- och klimatsmarta produkter som kan bidra till lösningar på klimatutmaningarna. Avtalet får även en politisk och strategisk betydelse eftersom det skickar en viktig signal till resten av världen om att internationellt samarbete är vägen framåt, inte protektionism och nya handelshinder. EU:s handelspolitik kan i sammanhanget vara ett viktigt verktyg för att främja en hållbar utveckling i världen. ska verka för fler djupa och breda frihandelsavtal mellan EU och tredje part och för att dessa tar hänsyn till miljö och hållbarhet. Sådana nya frihandelsavtal ska endast ingås med länder som har ratificerat . Ett av EU:s krav för att gå vidare med var att alla parter förbinder sig att respektera och effektivt genomföra . har ratificerat och har därmed tagit på sig att minska sina klimatutsläpp, förhindra illegal skogsavverkning och återbeskoga . Om inte tar sina klimatmål på allvar kommer det att få effekter för ratificeringen av avtalet. Bland åtaganden i ingår bekämpning av illegal avskogning i och återplantering av skog, vilket är ett område större än , och landmassa tillsammans. Genom kan vi även genom regelbunden dialog arbeta för att påverka Mercosurländernas klimat- och miljöpolitik i övrigt. Att motsätta sig innebär att låta handeln mellan oss fortsätta enligt de regler som gäller , utan bindande regler för miljö och klimat. innehåller ett särskilt kapitel om handelsaspekter inom hållbar utveckling. Det finns också en särskild bestämmelse om handel och hållbart skogsbruk. Bestämmelsen främjar samarbete mellan parterna när det gäller bevarande, skydd och förvaltning av skog samt handel och konsumtion av timmer och timmerprodukter med hållbart ursprung. Parterna åtar sig även att bekämpa olaglig skogsavverkning samt handel som är kopplad till detta. har varit pådrivande i arbetet med att EU:s handelsavtal ska inkludera skydd för arbetstagares rättigheter. I hållbarhetskapitlet finns förutom skrivningar om skydd av klimat och miljö även bestämmelser om arbetsrätt och krav på ratificering och implementering av grundkonventioner. Med andra ord ställs krav på att parterna lever upp till sina åtaganden inom ramen för . Vad gäller kvinnors rättigheter verkar regeringen aktivt för att handelspolitiken ska bidra till att stärka kvinnors villkor och bidra till jämställdhet. lanserade regeringen en feministisk handelspolitik, där handelsavtalen spelar en viktig roll. Avtalet med innehåller också skrivningar om att genom politisk dialog samarbeta för att främja respekten för de mänskliga rättigheterna, vilket innefattar även urfolks åtnjutande av mänskliga rättigheter. 23 (V): Jag välkomnar svaret från statsrådet. När jag ställde interpellationen var det ett annat statsråd som var ansvarigt. Demokrati och mänskliga rättigheter utgör grunden för att man ska kunna arbeta för klimatet. Respekteras inte demokrati och mänskliga rättigheter är det väldigt svårt att få länder att respektera klimatfrågan och behoven på det området. För att nå de globala målen måste EU:s handelsavtal förändras. har gått från militärdiktatur till demokrati och vidare till pseudodemokrati. Bolsonaro är inte en president vald genom en demokratisk historia. Historien har i stället varit att avsätta Dilma Rousseff genom konspiration och blockera genom falska anklagelser och en absurd rättegångsprocess. Det är den så kallade demokratiska grund som Bolsonaros regering vilar på, och det finns en anledning till att den vilar på den grunden. Det kallas ekonomiska intressen. Bolsonaro kommer inte att ta hänsyn till något annat än överexploateringen av om han inte ser att de ekonomiska intressena är hotade. När handelsavtalet inte har tillräckligt starka och tydliga incitament för klimat, miljö och människors rättigheter blir det väldigt enkelt för makten i att öppna upp för grövre skövling av . Handelsavtalen som skapats i EU är tandlösa inför diktaturer och pseudodemokratier; det har vi flera exempel på. Statsrådet menar att EU:s handelspolitik kan vara ett viktigt verktyg för att främja en hållbar utveckling i världen. Då undrar jag om statsrådet anser att avtal ska slutas med politiska ledare som uppmanar till skövling. Regeringen förväntar sig att tar ansvar för situationen. Men kan regeringar förvänta sig detta från en president som aktivt engagerar sig för avskogning, som för ett krig mot urfolken och mot småbrukarna, som hotat att lägga ned och som hotat att riva upp ? 24 Statsrådet (S): har rätt i att EU:s handelspolitik är ett verktyg och att vi anser den vara ett verktyg för att påverka andra länder att bidra till en hållbar utveckling i världen och till att bekämpa klimatförändringarna. Vi ska använda avtalen till att se till att våra handelspartner till exempel respekterar och implementerar . Viljan att få till stånd ett avtal med EU var delvis orsaken till att valde att inte träda ur , och på så vis har ju EU:s handelspolitik redan haft effekt. Att överge skulle minska incitament att hålla fast vid . blir en naturlig beståndsdel i handelsrelationen mellan EU och , och vi får därigenom en plattform för att diskutera och övervaka hur implementeras nationellt. Mercosurländerna är måna om avtalet med , och detta gör att vi kan sätta press. Låt mig ge ett annat exempel på hur ger oss påverkansmöjligheter som vi annars inte skulle ha: Av EU:s import av nötkött kommer , eller , från . Importen från utgör dock av EU:s totala årliga konsumtion av nötkött på , varav det allra mesta är producerat inom EU. Dessa utgör av totala produktion. Ett handelsembargo mot brasilianskt nötkött skulle knappast få stor effekt. skulle bara sälja mer till andra länder, som har en mindre ambitiös miljöpolitik än EU:s och vars handelsavtal inte har samma klimatkrav som EU:s. Men genom får vi en möjlighet att ställa krav och att påverka den brasilianska produktionen och de brasilianska klimatmålen. Utan avtalet får vi inte denna möjlighet att påverka hållbarheten i de brasilianska produkterna. Vad gäller matsäkerheten gäller även i fortsättningen såväl EU:s importförbud mot kött som producerats med hormoner och tillväxtbefrämjande medel som de gränsvärden i kött som har satts för antibiotika. På miljöområdet ligger fokus bland annat på frågor som rör hållbart fiske, skogsbruk och biodiversitet. Avtalet uppmuntrar till genomförande av internationella miljöavtal och till samarbete i fråga om bland annat kemikalieanvändning, skogsbruk och fiske. Vidare utgör ett civilsamhällesforum en del av det institutionella ramverket för avtalet, vilket möjliggör för civilsamhällets organisationer på exempelvis miljöområdet att föra en dialog med regeringen. Implementeringen av ett frihandelsavtal öppnar även dörrar för konkreta aktiviteter kopplade till hållbarhetsfrågor, till exempel tillsammans med företag och branschorganisationer. Närvaron av svenska och europeiska företag i möjliggör också för oss att arbeta tillsammans med näringslivet för att få ökat genomslag för hållbarhetsfrågor och hållbart företagande. 25 (V): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag kan fortfarande se väldigt tydliga prioriteringar när man talar om handelsavtal. I det ursprungliga svaret nämndes bland annat att det öppnar en marknad med 270 miljoner konsumenter och att det öppnar upp för den femte största ekonomin utanför EU. talar man om att handeln är svaret när det gäller internationellt samarbete, och man har bestämt att inte sluta avtal med länder som inte har ratificerat . Men problemet är inte det; problemet är ju att inte är bindande. Dessutom missar man att avtalet innebär att vi inte kommer att kunna minska importen av många varor från . Den som sätter sig in i vad skogsbränderna innebär och vad som är grunden för skogsbränderna ser att många markområden som har varit skyddade förvandlas till jordbruks- och betesmark efter att bränderna har passerat. I princip skulle man kunna säga att i sin nuvarande form är ett incitament att fortsätta att utöka bränderna i . Det går också att säga att man genom att på papperet mena att man skapar ett handelsavtal som stärker frågor om miljö, klimat och mänskliga rättigheter legitimerar en klimatförnekande regering som Bolsonaros. För mig är det ett grundläggande problem att alla krav inte är bindande. Angående ett civilsamhällesforum är det väldigt urholkat om man tänker på den situation som råder i . Det är inte ett demokratiskt samhälle. Sociala ledare blir jagade och mördade i . Urfolksaktivister blir också jagade och mördade. Jag förstår inte riktigt var detta civilsamhällesforum ska äga rum. Närvaron av europeiska företag kan också ifrågasättas. I näringsutskottet var vi till exempel och besökte , och vi lyssnade på många svenska företag som har en del av sin produktion i . Det går inte att se att vår närvaro har påverkat demokratin i . Snarare tvärtom – man har sociala protokoll mot människor och mot företag i . Närvaron av europeiska företag ger inte per automatik en bättre grund för demokrati och mänskliga rättigheter i . 26 Statsrådet (S): Jag nämnde tidigare en del exempel på vilken påverkan vi ser att ett inträde i kan ha på miljöområdet. Låt mig också fördjupa mig lite i mänskliga rättigheter, som är ett oerhört viktigt område. Jämställdhet tillförsäkras en egen artikel i associeringsavtalet mellan EU och . Kvinnors och flickors rättigheter kommer också att vara en central och naturlig del av den politiska dialogen mellan EU och om mänskliga rättigheter. Min företrädare som utrikeshandelsminister, , lanserade en feministisk handelspolitik som regeringen även avser att ta upp inom EU. Den feministiska handelspolitiken kommer inledningsvis att fokusera på arbete inom sex områden: handelsavtal, internationell standardisering, EU:s inre marknad, främjandearbete, handelsrelaterat utvecklingssamarbete – Aid for Trade – och statistik. Det finns flera exempel där det tidigare nämnda hållbarhetskapitlet i EU:s frihandelsavtal fått konkret effekt. Genom hållbarhetskapitlet i frihandelsavtalet med agerade EU för att konvention mot diskriminering ska implementeras. anslöt sig till konvention om den kollektiva förhandlingsrätten delvis för att kunna avsluta frihandelsförhandlingarna med EU. har särskilt arbetat för höga arbetsrättsliga krav i . Avtalet med innehåller skrivningar om att genom politisk dialog samarbeta för att främja respekten för de mänskliga rättigheterna, vilket även innefattar urfolks åtnjutande av mänskliga rättigheter. EU antog rådsslutsatser om urfolk . I dessa bekräftas åter bland annat EU:s stöd för FN:s deklaration om urfolks rättigheter , som uppmärksammades vid dess tioårsjubileum. Vidare slogs fast att särskild prioritet behöver ges till att bekämpa diskriminering av urfolk och hot och våld mot urfolk samt till försvar av de mänskliga rättigheterna. Därtill behöver ytterligare dialog och konsultation hållas med urfolk på alla nivåer i EU-samarbetet. EU:s linje vad gäller mänskliga rättigheter i stort och urfolkens rättigheter kommer att avspeglas i dialogen om mänskliga rättigheter med . uppmärksammar för övrigt urfolks rättigheter i flera internationella forum, till exempel och tredje utskott. Generellt sett samarbetar i nordisk rätt, och gemensamma nordiska anföranden hålls. 27 (V): Herr talman och statsrådet ! Vi från menar att vi kan agera här och mot Bolsonaros klimatförnekande politik. Vi kan frysa förhandlingarna om och skriva in – men då ska det vara bindande – och kräva att avskogningen av stoppas. Jag tror att det är de första steg som vi behöver ta gentemot . Jag skulle också vilja lyfta fram vad handelsavtalen generellt saknar. Handelsavtalen vilar på en odemokratisk grund. När EU tar fram handelsavtal är det stora, mäktiga intresseorganisationer, riskkapitalister, transnationella företag och finansiella företag som får makten att utforma dem. De som inte får vara med i den stora omfattning som de tidigare fått vara med och forma dessa handelsavtal är de grupper som faktiskt är grunden för att dessa handelsavtal ska fungera. Det är grupper såsom facken, småbrukare, urfolken och organisationer som jobbar för kvinnors rättigheter och hbtq – helt enkelt för mänskliga rättigheter. Det är dessa organisationers perspektiv vi behöver när vi sluter avtal med länder som , där sociala ledare mördas, folk fördrivs från sina samhällen och aktivister hotas och mördas, såsom , socialistisk hbtq-politiker som mördades kallblodigt. Att ta fram handelsavtal som gynnar storindustrin och extraktivismen, som skapar ett ojämlikt ekonomiskt spelfält, är inte en feministisk handelspolitik. startar en veckas protester och aktioner, en global klimatstrejk. Jag uppmanar regeringen att lyssna på dessa röster, att lyssna på ungdomarna. De är vår framtid. 28 Statsrådet (S): Interpellanten har frågat mig om jag avser att fortsatt förorda att handelsavtal med länder som inte följer ska skrivas på. Regeringen har aldrig förordat detta. Tvärtom har jag förklarat i vilken utsträckning klimatpolitiken och har integrerats i och i handelsrelationerna mellan EU och Mercosurländerna. är i termer av antal människor det mest omfattande avtal som EU någonsin har förhandlat. Det innebär inte bara att företag och konsumenter från och andra EU-länder får större tillgång till en marknad med 270 miljoner människor. Vad det innebär är, och det är oerhört viktigt, att vi har lyckats binda denna stora marknad till miljö- och klimatmål som sannolikt annars inte hade uppställts. innebär att till exempel brasilianska exportörer måste anpassa sig till de högre miljökrav som gäller på den europeiska marknaden för att kunna exportera dit. Utan skulle dessa exportörer sälja sina produkter till andra marknader med lägre krav. Detta är alternativet till . Det är av stor betydelse att Mercosurländerna i avtalet med bekräftar att de ska implementera . Detta gör till en naturlig beståndsdel i handelsrelationerna mellan EU och . Vi får därigenom en plattform för att diskutera och övervaka hur implementeras nationellt. Mercosurländerna är måna om avtalet med , och det gör att vi kan sätta press. Avtalet beräknas träda i kraft tidigast , vilket ger oss tid att följa implementeringen av . Det betyder i praktiken att om Mercosurländerna vill vara säkra på att få ett ratificerat handelsavtal med EU är de tvungna att i handling visa att de ämnar skydda och vända utvecklingen för att komma i linje med mål. Avtalet är viktigt för Mercosurländerna och för EU. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: med anledning av prop. 2018/19:136 Ett modernt public service nära publiken – Villkor 2020–2025 2019/20:39 av m.fl. (V) 2019/20:42 av m.fl. (L) 2019/20:44 av Per Lodenius (C) 2019/20:58 av m.fl. (SD) 2019/20:60 av m.fl. (M) 2019/20:61 av m.fl. (KD) med anledning av skr. 2018/19:123 om jämställdhet i låneverksamhet 2019/20:29 av m.fl. (V) 2019/20:53 av m.fl. (KD) 2019/20:56 av m.fl. (M) med anledning av skr. 2018/19:140 redogörelse för företag med statligt ägande 2019/20:45 av Per Schöldberg m.fl. (C) 2019/20:54 av m.fl. (KD) 2019/20:55 av m.fl. (M) § 11 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2019/20:8 Situationen beträffande politisk frihet och mänskliga rättigheter i av (M) till utrikesminister (S) 2019/20:9 inblandning i norska angelägenheter av (KD) till miljö- och klimatminister (MP) § 12 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2019/20:26 Information om rysk kärnolycka av (C) till miljö- och klimatminister (MP) 2019/20:27 befogenheter av (M) till finansminister (S) 2019/20:28 Mediefrihet i av (M) till utrikesminister (S) 2019/20:29 Kvinnors trygghet i medlemsländer av (M) till utrikesminister (S) § 13 Anmälan om skriftligt svar på fråga Skriftligt svar på följande fråga hade kommit in: 2019/20:7 Värnande av mänskliga rättigheter för medborgare av (M) till utrikesminister (S) § 14 Kammaren åtskildes . Sammanträdet leddes av talmannen. § 1 Anmälan om ny riksdagsledamot § 2 Anmälan om kompletteringsval § 3 Meddelande om namnändring § 4 Anmälan om faktapromemoria § 5 Ärenden för hänvisning till utskott § 6 Svar på interpellation 2018/19:309 om diplomatiska garantier 1 Statsrådet (S) 2 (SD) 3 Statsrådet (S) 4 (SD) 5 Statsrådet (S) 6 (SD) 7 Statsrådet (S) § 7 Svar på interpellation 2018/19:308 om lagstiftningen kring könsdysfori 8 Socialminister (S) 9 (KD) 10 Socialminister (S) 11 (KD) 12 Socialminister (S) 13 (KD) 14 Socialminister (S) § 8 Svar på interpellation 2018/19:319 om statens stöd till trossamfund 15 Kultur- och demokratiminister (MP) 16 (L) 17 Kultur- och demokratiminister (MP) 18 (L) 19 Kultur- och demokratiminister (MP) 20 (L) 21 Kultur- och demokratiminister (MP) § 9 Svar på interpellation 2018/19:313 om handelsavtalet med 22 Statsrådet (S) 23 (V) 24 Statsrådet (S) 25 (V) 26 Statsrådet (S) 27 (V) 28 Statsrådet (S) § 11 Anmälan om interpellationer § 12 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 13 Anmälan om skriftligt svar på fråga § 14 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2019