prot · H60974 · 2019-04-05 00:00:00 — § 1 Aktuell debatt om hot och våld mot lärare och rektorer 1 (L): När jag började i riksdag trodde jag aldrig att jag skulle stå här av anledningen att hot och våld mot lärare och rektorer har ökat så pass mycket och att utvecklingen har blivit så pass allvarlig att vi från Liberalerna tvingas begära en särskild debatt för att uppmärksamma problemet. Det vanligaste för de flesta av oss skolpolitiker är att vi är ute och besöker elever, lärare och rektorer för att diskutera betygsfrågor, läxor, ibland matsedeln, lärarbrist eller lärarlöner – de kanske positivare och enklare frågorna. Aktuell debatt om hot och våld mot lärare och rektorer ser vi i rapporter att det nästan har skett en fördubbling av antalet ärenden om hot och våld mot lärare. Vi vill ha den här debatten för att uppmärksamma problemet och öka lärarnas befogenheter. 2 Utbildningsminister (S): När det stökas på lektionerna hinner vi inte lära oss så mycket som vi vill. Så sa och hans vänner i elevrådet i Wasaskolan i när jag besökte den . Ett fokus på kunskapsresultat i skolan, ett fokus på att elever ska lära sig mycket, ett fokus på likvärdighet, att alla ska ha samma chans och att det inte ska spela någon roll var du kommer ifrån, och ett fokus på trygghet och studiero kommer att stå i centrum för regeringens politik på skolans område. För mig som utbildningsminister är trygghet och studiero i alla klassrum prioriterat. Regeringen inledde mandatperioden med att ta fram en läroplansskrivning som förbereddes av . I läroplansskrivningen slås det fast att elever ska visa varandra och lärarna respekt och hänsyn och bidra till en positiv arbetsmiljö och en positiv studiemiljö. Vi har haft arbetsmiljöregler i skolan, både för lärare och för elever, men det är uppenbart att vi måste göra mer för att trygga tryggheten och studieron för eleverna och för lärarna. Som signalspråk är skrivningen i läroplanen viktig. Om vi säger följande meningar tillräckligt kommer de till slut att bli verklighet: Det är lärarna som bestämmer i klassrummet. Eleverna har rättigheter, men eleverna har också skyldigheter. De beteenden som inte accepteras i resten av samhället ska vi inte heller acceptera i skolan. Men språket måste också materialiseras. Det är bra, och vi behöver förenkla de disciplinära åtgärderna, som avstängning och omplacering, för rektorerna. Vi ska också tänka på rektorernas arbetsmiljö. Varje utebliven disciplinär åtgärd mot en elev som utsätter andra för våld riskerar faktiskt att förminska betydelsen av att ha blivit utsatt för våld. Varje utebliven disciplinär åtgärd vid våld är att vilseleda om vad det innebär att vara en del av ett samhälle. Varje utebliven anmälan om våld till huvudman eller är att normalisera våldet. Det är att svika alla inblandade, inte bara lärare och rektorer utan också elever. Vi måste också tala om grundförutsättningarna för att skapa en skola där våld och hot inte förekommer. Grundförutsättningarna handlar om en elevhälsa som proaktivt och långsiktigt deltar i verksamheten. Det handlar om att lärare ska ges tid för att fokusera på kunskapsuppdraget, att planera och genomföra undervisningen, det som ändå är kärnuppgiften i lärarens arbetsuppgifter. Det handlar om att se till att lärartätheten är tillräckligt hög för att kunna möta elever med behov av stöd såväl som elever som har svåra utmaningar. Aktuell debatt om hot och våld mot lärare och rektorer Kom ihåg att när lärarna och skolans elevhälsa inte räcker till för alla elever riskerar det förstås att allra mest drabba de elever som har ett särskilt stort behov av stöd. Och viktigast av allt: Kunskap i skolan betyder att vi alla, från politiker till föräldrar, har ett ansvar att se till att skolan faktiskt handlar om kunskap och att vi alla deltar i och är engagerade i elevernas lärande. I skolan är det kunskap som ska stå i fokus, inte kundtänkande. Det kundtänkande som breder ut sig i svensk skola riskerar att gå ut över kunskapsuppdraget och över lärarnas arbetsmiljö. Uppfostran är en sak för föräldrarna. Lärarna ska inte behöva uppfostra elever, men de ska heller inte vara rädda för att vidta de åtgärder som behövs, som situationen kräver och som är inom lagens ram för att stärka elevernas rätt till kunskap och bildning. 3 (M): Herr talman, skolministern och andra! En elev sparkar och slår en lärare. När annan personal griper in tar eleven tag i håret så att det lossnar. En gravid pedagog stoppar ett bråk mellan två elever, som slår och knuffar henne i magen. Efteråt får hon värk, och senare konstateras att hon fått missfall. En anmälare beskriver hur en elev tar stryptag på en yngre elev och berättar att detta har hänt . Jag skulle kunna stå här i timmar och läsa upp anmälningar som har kommit in bara om hot och våld i skolan. kom det in 870 anmälningar, och då vet vi att det finns ett mörkertal. Det är en fördubbling mot för bara . Ingen av oss andra skulle acceptera att ha det så här på vår arbetsplats. Vi kan också titta på den undersökning som har gjort bland elever. Den visar att av alla niondeklasselever uppger att de har blivit bestulna, misshandlade, hotade, rånade eller utsatta för sexualbrott, varav de flesta händelser skedde i skolan – ! Jag säger det igen, herr talman: av oss andra skulle acceptera att ha det så på vår arbetsplats. Sedan säger skolministern i intervjuer och vid olika talartillfällen att skolan är på väg åt rätt håll. Med 17 000 nior som gick ut utan fullständigt betyg och 33 000 gymnasieelever som inte tog sin examen kan väl ingen påstå att utvecklingen går åt rätt håll. Var finns alla skarpa förslag om att ändra lagar och förordningar och ge lärare och skolrektorer den befogenhet de behöver? Var finns de skarpa förslagen om att förbättra lärarutbildningen så att konflikthantering och metodik ingår som gör en beredd på vad som händer? Var finns förstärkningen av rektorsutbildningen och av rektorer, som är skolans viktigaste personer? Var finns de skarpa förslagen för hur man bygger ut och förbättrar elevhälsan så att vi får en bättre situation? Aktuell debatt om hot och våld mot lärare och rektorer Jag avslutar mitt inlägg med att säga att ingen av oss andra skulle acceptera att ha det så här. Vi kan väl ändå inte säga att skolan går åt rätt håll. 4 (SD): Jag säger som jag sa i onsdagens debatt: En grundläggande förutsättning för lärande är att det är ordning och reda i klassrummen och på skolan och att skolan ses som vilken arbetsplats som helst. Inte någon annanstans i samhället skulle vi acceptera den arbetsmiljö som vi nu ser på flera skolor runt om i landet. Rapporterna om det ökande våldet i skolorna är alarmerande. Enligt har 3 000 anmälningar om hot och våld i skolan gjorts . har hoten även innefattat knivar eller vapenliknande föremål. Bara här i har hot mot lärare och elever mer än fördubblats . Men hot och våld kan också ta sig andra uttryck än det rent fysiska. Lärare får utstå spottloskor och könsord. Det senare gäller inte minst kvinnliga lärare. Massinvandringspolitiken har heller inte haft någon positiv inverkan på ordningen i skolorna. Men läget är värre än så. När lärare tillrättavisar elever, kör ut dem ur klassrum eller ingriper i hotfulla situationer läser vi i medierna hur de blir anmälda och i vissa fall till och med skadeståndsskyldiga. När rektorer stänger av elever körs de över av skolchefer. Det är ett helt felaktigt system. Lärarnas och rektorernas beslut måste gälla till varje pris. Det är som om vi lever i Absurdistan. Avsaknaden av auktoritet, disciplin och respekt är total i svensk skola. Toleranströskeln för vad lärare och rektorer kan göra för att få ordning på skolorna måste sänkas radikalt. Gatans lag ska inte gälla i skolan. Detta är inget nytt. Vi har kunnat läsa om det , och i denna kammare har vi haft otaliga debatter på detta tema. Men har vi verkligen nått vägs ände. Det är dags för regeringen att bestämma sig för om den vill fortsätta tala eller om den vill agera. Vi har hört regeringen tala om nationella planer för trygghet och det ena dokumentet efter det andra. Det är inget fel med det, men det är helt otillräckligt om inte fler konkreta åtgärder vidtas. Den som inte drar sig för att sparka på lärare, spotta dem i ansiktet eller hota med kniv kommer knappast att ändra sitt beteende för att vi uttrycker vackra ord i nationella handlingsplaner. Men när det gäller konkreta förslag, såsom ordningsomdömen, som vi hade uppe i , säger hela vänstersidan blankt nej. Då är man inte reda att vidta skarpa åtgärder. Aktuell debatt om hot och våld mot lärare och rektorer Vi sverigedemokrater vill se resultat. Alldeles för länge har det talats om problemet, men få lösningar har presenterats. Vi menar att det är dags att agera och det mycket kraftfullt. Jag ser fram emot att få höra ett helt batteri av åtgärder från regeringen för att sätta punkt för denna dystra epok i svensk skolhistoria, och jag förväntar mig att höra dem här . 5 (C): Det är bra att ges möjlighet att debattera denna viktiga fråga, även om jag önskar att vi inte skulle behöva det. För att elever ska lyckas i skolan behövs en trygg studiemiljö och skickliga och engagerade lärare. Vi känner alla till behovet av att få fler att vilja bli lärare för att kunna möta de utmaningar skolan står inför. Yrkets status behöver höjas, men det är också nödvändigt att lärare kan känna sig trygga och ha en god arbetsmiljö på sin arbetsplats. En dålig arbetsmiljö för lärarna är inte bara en dålig arbetsmiljö för dem utan även för alla de hundratusentals elever som går i den svenska skolan. Detta hänger ihop. Självfallet är alla former av kränkningar, hot och våld mot lärare helt oacceptabla. Lärare måste kunna känna sig trygga i den svenska skolan och ska inte behöva utstå någon form av kränkning eller våld från vare sig elever eller föräldrar. På grund av rådande arbetsmiljö ställs lektioner in, och lärare lämnar yrket. nästan fördubblades antalet anmälningar om fysiskt våld mot lärare till . Enligt Lärarnas Riksförbunds arbetsmiljöundersökning går nästan var femte lärare till sitt arbete med en känsla av obehag inför risken att utsättas för just hot, våld och andra trakasserier. uppger hälften av lärarna att våldet i skolan ökar. Denna utveckling är helt oacceptabel och måste vändas. ingår att ta fram en nationell plan för trygghet och studiero. Fler lärarassistenter ska anställas, och elever som har utsatt andra för hot eller våld ska lättare kunna stängas av eller omplaceras. Flera av dessa frågor är viktiga för , och det är ett bra steg på vägen. Det kommer dock att behöva vidtas ytterligare åtgärder för att alla lärare ska känna sig trygga i den svenska skolan och kunna ha fokus på undervisningen och att ge eleverna den kunskap som de ska få i den svenska skolan. Det finns mer att lyfta upp om vikten av att brott anmäls, huvudmännens ansvar och hur Skolinspektionen ska agera, men jag återkommer till det i mitt nästa anförande. gör tusentals lärare ett fantastiskt jobb, och på många ställen är arbetsmiljön bra. Men där det inte fungerar måste insatserna vara tydliga och ge verktyg till lärare, skolrektorer och huvudmän så att de kan ge våra barn och ungdomar en bra utbildning. Låt oss sätta fokus på att ge dem de rätta förutsättningarna så att utvecklingen kan vändas. 6 (V): Idén om den allmänna, sammanhållna skolan var en del av kampen för demokrati. Ur detta samband föddes insikten om kunskap och bildning som en medborgerlig rätt, gemensam för alla och förverkligad i en skola för alla. Det stora reformarbete för utbildningsväsendet som inleddes på 50‑talet innebar en höjning av den allmänna kunskapsnivån och en syn på lärandet som en dynamisk och påverkbar process vägledd av pedagogisk vetenskap och utveckling av skolans praktik. En systematiserad samverkan mellan skola och föräldrar utvecklades. Skolans lärandeprocess skulle utjämna socioekonomiskt grundade kunskapsskillnader. Den skulle också vara ett forum för en fostran i demokratisk anda. Aktuell debatt om hot och våld mot lärare och rektorer har synen på skolan förändrats i vårt samhälle. Det har skett en varufiering av utbildning där valet av skola sker på en marknad. Denna utveckling har ivrigt hejats på av liberaler och de på högerkanten. Hur ser situationen ut ? Många lärare upplever en pressad situation i skolan. Enligt de myndigheter som bland andra program har talat med upplever allt fler en alltmer pressad situation och arbetsmiljö. När granskade skolorna konstaterade man att nio av tio skolor hade brister i arbetsmiljön. är vi här för att tala om hot och våld i skolan och vad vi vill göra för att komma till rätta med problematiken. Låt mig först säga att vi inte ska måla upp en bild av att något parti i denna kammare är för att det ska finnas våld och hot i den svenska skolan. låter det nämligen så i en alltmer polariserad debatt. Hur vi ska komma till rätta med problemen hänger också ihop med att se grundorsakerna till problematiken. När hot och våld sker i den svenska skolan, oavsett om det är gentemot lärare eller gentemot elever, ska självfallet åtgärder sättas in genom ett starkt ledarskap av rektorer och genom att våra lagstiftningar följs av rättsväsendet. Men grundorsakerna till problematiken kommer inte att åtgärdas så länge vi inte har en bättre arbetsmiljö för skolans personal, så länge vi inte har mindre grupper i skolan och så länge vi inte har en elevhälsa som finns där i tillräckligt stor utsträckning för våra elever. Låt oss därför prata om grundorsakerna. Dessa kommer sig av en alltmer segregerad skola på grund av det system som har byggts upp under , där eleverna ses som kunder och inte som elever som har rätt till kunskap. 7 (KD): En av samhällets viktigaste uppgifter är att medverka till en positiv uppväxt och utveckling för barn och ungdomar. Ett viktigt redskap för denna utveckling är skolan. Skolan ska förmedla kunskap och stimulera elevernas utveckling men också förbereda ungdomarna för vuxenlivet. Men dagens skola har problem med att hantera dessa uppgifter på grund av en ökad trend med våld och hot. Tyvärr är det ingen ny trend. har olika rapporter visat på en ökad förekomst av hot och våld mot lärare och skolledare. Det är dags att bryta trenden . Lärare och elever har rätt till en lugn och säker arbetsmiljö. Jag kan konstatera att statsrådet kommunicerade att det nu är slut med hoten mot lärare. Detta skedde i debattartiklar och intervjuer. Det förslag som det hänvisas till är nya skrivningar i läroplanen där elevernas plikt att visa respekt för sina lärare och klasskamrater betonas, vilket i mina ögon är en mänsklig självklarhet . Förutom detta nämns en nationell plan, utifrån 73-punktsprogrammet, och studiero som ska uppnås genom införande av mobilförbud. Kommer problemen verkligen att åtgärdas inom rimlig tid med detta? Avsaknaden av konkreta förslag under den förra mandatperioden lyser fortfarande med sitt exempel. Aktuell debatt om hot och våld mot lärare och rektorer Skolan har stor betydelse när det gäller att förmedla värderingar och bygga en värdegrund. Därför har gång på gång betonat vikten av att skolan inte får vara värdeneutral. Skolan har ett ansvar för att föra etiska samtal och tidigt markera gränser för vad som är tillåtet och vad som är rätt och fel. Problemen har, som jag ser det, sin orsak i att värderingsgrunden för hur man bör bete sig mot varandra saknas. Ingen lärare, rektor eller elev ska behöva utsättas för fysiskt eller psykiskt våld eller behöva utstå tillmälen och kränkningar. Vi behöver skapa en ökad respekt för lärare, och lärare måste kunna agera utan att bli anmälda för kränkning. Skolan har ett ansvar för att erbjuda nödvändiga förutsättningar och stöd för alla elevers kunskapsinlärning, men det måste också klargöras vilka regler som gäller och vad konsekvenserna blir om man inte följer dem. Hur vi beter oss mot varandra har sin grund i att vi ger våra barn goda värderingar, och i mina ögon har familjen ett ansvar och bör göras mer delaktig i arbetet. förslag om ett ansvarskontrakt är ett sätt att klargöra både vad skolans ansvar är och på vilket sätt familjen bör vara mer delaktig. De goda exemplen på tydligt ledarskap från skolledningarnas sida, med klara ordningsregler och uppföljning av reglerna, bör bli mall för alla skolor. Jag återkommer i mitt nästa inlägg till vad vi vill göra ytterligare. 8 (L): Det är uppenbart att vi tycker olika i denna fråga. Man måste först och främst erkänna problemet, även om detta inte räcker, för vi är över huvud taget inte överens, inte om åtgärderna heller. krävde vi i utbildningsutskottet i ett tillkännagivande att regeringen skulle återkomma med ett förslag om skärpt skollag när det gäller studiero och arbetsro. Vad har hänt ? Inte mycket, skolministern. Några tycker att vi överdriver. När man står här och säger att vi överdriver i denna fråga vill man egentligen inte ta upp den, eller hur, ? Men detta är fakta, herr talman. konstaterar att hot och våld mot lärare nästan har fördubblats . Det går inte utan att vi hör från , eller lokala medienyheter om elever som utsätter varandra för hot eller om det som vi diskuterar , att lärare och rektorer utsätts för hot när de beslutar om ledighetsrutiner, när de beslutar att ingripa mot stöket i klassrummet och när de beslutar om betygsättning. Detta är på riktigt. Om vi inte erkänner det kommer vi att ha en sådan här debatt utan att lösa problemet. Skollagen måste förändras. Det är ett krav från Liberalerna. När jag hade en interpellationsdebatt här i denna kammare meddelade utbildningsministern att hon inte var beredd att ändra lagen. Men kapitlet om lärarnas befogenheter måste ändras. Kapitlet om kränkande behandling måste ändras. Barn- och elevombudet i dess nuvarande form måste avvecklas. Vi har skolmyndigheter som ingriper och underkänner lärarnas beslut när de vill ingripa mot stöket. Det absolut mest sorgliga och beklagliga i denna samhällsutveckling är att lärarna är rädda för att ingripa. Rektorer säger i sina svar till att de inte använder flera av verktygen, de så kallade disciplinära åtgärderna. Då måste vi ta reda på varför de inte används. Jag misstänker, herr talman, att det beror på att vi har en kränkningskultur, en politisk kultur, en praxis och en syn att lärarna kan man ifrågasätta, lärarna kan man utmana, lärarna kan man hota och lärarna kan man göra lite vad som helst med – slänga kaffet i ansiktet på, putta på, knuffa och hota. Aktuell debatt om hot och våld mot lärare och rektorer Detta är helt oacceptabelt, och det är därför vi har denna debatt . Och det är därför vi kommer att kräva att regeringen vidtar åtgärder, för detta har inte skett. 9 (MP): Skolan är den plats där det hållbara samhället på många sätt startar. Det hållbara samhället kräver hållbara individer, och skolan ska vara denna plats. Den ska vara en plats för lärande, och trygghet och studiero är centrala förutsättningar för det. Vi har tagit del av en debatt som handlar om att denna verklighet inte råder överallt i alla skolor, och detta är alarmerande och allvarligt. Det är självklart att lärare inte ska få bete sig hur som helst mot elever, men det är också självklart att elever inte ska få bete sig hur som helst mot sina lärare. Det ska vara god ordning i klassrummet och i skolan. Ansvaret vilar tungt på många. Självfallet vilar det på elever och lärare men också på rektorer, skolledare och andra vuxna i skolan och på föräldrarna. Politiken har också ett stort ansvar. Det är dock inte fler disciplinära åtgärder som efterfrågas av lärarna. Detta var väldigt tydligt i den kartläggning som presenterade . I stället är det tydliga regler om vad som gäller i varje klassrum som efterfrågas. Lärarna och rektorerna vill också se dialog, samtal, stöd och annat förebyggande arbete. Lärarnas status i samhället i stort men framför allt i klassrummet måste stärkas, och här har Lärarlönelyftet bidragit och kommer att bidra. En utvecklad lärarutbildning är ytterligare ett steg som vi kommer att genomföra. Men det måste till en rad åtgärder, både från den politiska nivån och från skolorna: tid med eleverna, förbättrad elevhälsa och kontakt med föräldrarna. har vidtagit åtgärder. Under den förra mandatperioden tillförde vi resurser till 28 000 fler vuxna i skolan, och vi fortsätter redan nu i vårändringsbudgeten med till fler lärarassistenter, för att avlasta lärarna. Vi har stärkt ledarskapet i klassrummet, men vi kan och bör göra mer. Vi kommer att ta fram en nationell plan för trygghet och studiero, för det är något som ska råda på varje skola och i varje klassrum. 10 Utbildningsminister (S): Jag åkte hem full av påhopp och vet inte om jag någonsin vill komma tillbaka till mitt jobb. Så skrev , som är lärare, i . Aktuell debatt om hot och våld mot lärare och rektorer Till , alla hennes kollegor och alla rektorer vill jag säga: Ni har rätt till en arbetsplats som är fri från hot och våld. Hot och våld är oacceptabelt på alla arbetsplatser. Det gäller också, och kanske i synnerhet, i skolan. Det ska råda nolltolerans. Den som utför sitt jobb enligt lagen ska ha samhällets fulla stöd. Rektorerna ska ha lärarnas rygg när lärarna fattar beslut enligt lagen. Skolchefer och huvudmän ska ha rektorernas rygg. Och jag kommer att hålla alla huvudmäns rygg, om huvudmännen sköter sitt jobb. Samhällets stöd behövs. Vi föräldrar måste också se till att vi stöttar de lärare och de rektorer som upprätthåller trygghet och studiero i våra barns skolor. Till alla elever vill jag säga: Ni har rätt till en trygg skola. Ni har rätt att lära er mycket i en trygg studiemiljö. Men ni ska också bidra till den trygga miljön. Ni är viktiga medarbetare i skolans viktiga lärandeuppdrag. Kunskap är inte gratis. Kunskap är någonting man förvärvar med hårt arbete och med stöd av en erfaren och skicklig lärare. Och den elev som anstränger sig och gör sitt bästa i skolan ska ha ett så bra stöd så att man kan uppnå de mål som man vill uppnå med sin skola. Den som har lyssnat på denna debatt har hört många ord. Men en sak har tyvärr lyst med sin frånvaro i flera av anförandena. Vi fastnar lätt i påhittade konfliktlinjer. De lärare som jag träffar säger: Gör inte detta. Lös problemen i stället. Medan den retoriska debatten pågår här i pågår vardagen ute i våra skolor. Där vill lärarna dels ha samhällets stöd, dels ha konkreta åtgärder. Jag kommer som utbildningsminister att fokusera på trygghet och studiero i skolan. Vi kommer att arbeta hårt med den nationella planen. Vi kommer att införa ett mobilförbud, som kommer att göra livet lättare och minska konfliktnivån i många klassrum i . Vi kommer att se till att det finns bra regler för rektorer att hantera när det gäller avstängning och omplacering av elever. Och vi kommer att se till att det finns tid och resurser för att förbereda och genomföra undervisningen, stöd till elevhälsan och mer till dem som behöver mest. De lärare som kämpar med världens viktigaste yrke förtjänar samhällets stöd, och de förtjänar också en politisk debatt där påhitt inte framförs, där man inte överdriver motsättningarna och där man faktiskt tar sitt ansvar som rikspolitiker och håller lärarnas rygg när de utför sitt jobb. 11 (M) replik: säger att hon ska koncentrera sig på studiero . Men var finns alla konkreta förslag? Det enda konkreta förslag som har kommit och som vi har kunnat läsa om i 73-punktsprogrammet är förslaget om mobilförbud. Det kan väl ändå inte vara meningen att ska förlöjliga lärarkår och skolledning till den grad att man tycker att de inte själva ska kunna besluta om mobiler eller inte i skolan eller i klassrummet? Men var finns alla andra förslag om lärarutbildning? Var finns förslagen om att ändra i skolordning, lagar och förordningar eller om att införa ytterligare ett nytt brott som handlar om brott mot skolpersonal, rektor eller skolledare? Var finns förslagen om att förbättra elevhälsan? Det sker ingenting konkret som tyder på att denna regering kommer att vidta några åtgärder.