prot · H60994 · 2019-05-16 00:00:00 — Jag vill inledningsvis meddela att självklart står bakom alla sina reservationer, men för tids vinnande vill jag yrka bifall endast till reservation 2. Vi ska debattera de motioner som behandlas i betänkandet Kollektivtrafik, och där tänkte jag och göra nedslag inom några områden. Vi är många som får tankar om och synpunkter på kollektivtrafiken. Det är många som vill åka kollektivt men som tyvärr inte har möjlighet till detta av olika anledningar. anser därför att det är angeläget att förbättra och utveckla kollektivtrafiken i hela landet. Ökad kollektivtrafik bidrar till att minska utsläppen men även till att minska trängseln på vägarna. infördes en så kallad kömiljard inom vården som var till för de landsting och regioner som kunde korta köerna inom vården. Ett liknande system vill se inom kollektivtrafiken med en så kallad kollektivtrafikbonus. Detta skulle vara ett första steg för regionerna att kunna ta del av för att utveckla och skapa förutsättningar för kollektivtrafik i hela landet, inte minst på landsbygden. Statistiken visar att kollektivtrafik nyttjas främst av kvinnor, medan män i större utsträckning väljer bilen. Jag vill i detta sammanhang påminna om att pålitlig, trygg och attraktiv kollektivtrafik således inte bara är en trafikfråga utan även en jämställdhetsfråga. anser att vårt transportsystem ska svara likvärdigt mot kvinnors respektive mäns olika behov och förutsättningar. Transporter och kommunikationer är grundläggande för vår vardag, och menar därför att jämställda transporter handlar om att ge kvinnor och män lika förutsättningar när det gäller exempelvis att ta sig till arbetet, åka kollektivt till sin utbildning och att få ihop sitt livspussel med hämtning och lämning av barn på exempelvis förskolan. För att få ett ökat resande för alla behöver hela resan vägas in. Därför behöver vi tänka på hela resan, från att vi startar hemma – när vi låser dörren – tills vi avslutar resan vid målet. Däremellan kanske man behöver åka bil eller cykla till en järnväg eller busstation för att sedan resa vidare med tåg eller buss. För att utforma ett mer jämställt och därmed mer hållbart transportsystem krävs det också att både kvinnor och män deltar i samtal och beslut som rör transportsystemet. All kollektivtrafik i hela är viktig. Men jag skulle vilja gå in lite djupare på trafiken till och från där just kommunikationerna är livsavgörande för öns utveckling. Färjetrafiken behöver därför vara snabb och tillförlitlig men också miljövänlig, och prissättningen måste vara rimlig för bofasta och besökare men självklart också för godstransporter. har beslutat att transportsektorn ska minska sina koldioxidutsläpp till 2030. uppfattning är att det därför är nödvändigt att påbörja omställningen till förnybara bränslen i Gotlandstrafiken redan under pågående trafikperiod. vill också påminna om att regeringen har utsett till att vara pilotlän i omställningen till ett förnybart samhälle, och särskilda medel har tillförts för detta uppdrag. Utifrån detta anser att det bör kunna inrymmas inom uppdraget. är också medvetet om att den nu upphandlade trafiken för perioden –2027 gör att villkoren i huvudsak är fastställda för framöver. Men anser att omställningen till mer miljövänliga bränslen måste påskyndas . startar en ny trafikperiod, och inför den ska nya direktiv och upphandlingar ske. Om Gotlandstrafiken ska kunna ställas om till en mer miljövänlig flotta kan det vara aktuellt att staten går in till viss del och finansierar detta. Om och hur staten ska göra detta bör utredas. Det ska vara lätt att resa kollektivt, och länsgränser ska inte sätta stopp för detta. På många håll i landet, bland annat i min hemvalkrets som gränsar till bland andra och , kan det ibland vara ett hinder att resa kollektivt därför att bussen stannar vid länsgränsen. Min egen erfarenhet från när jag hade fritidskort är att när jag skulle åka tåget mellan och gällde fritidskortet bara till länsgräns. Sedan fick jag betala för resan i . Jag vet inte om man kan kalla detta för att det är lätt att resa kollektivt. Utifrån att det ska vara lätt att resa ska man också på ett enkelt sätt veta hur man reser och hur man betalar. Man ska alltså inte behöva välja bort kollektivtrafiken för att man inte vet hur man använder den eller hur man betalar. som har slutit med Liberalerna, Socialdemokraterna och anges att ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela ska införas. Detta är något som drev i valet , och vi kommer att vara drivande för att detta genomförs med högt tempo. I denna fråga är det också viktigt att inte enbart titta på om det ska vara ett kort, en app eller ett chipp utan också titta på människors behov för att göra det lättare i deras vardag. Det är också viktigt att väga in branschens perspektiv – de som kör kollektivtrafiken och andra aktörer – i denna utredning. I just denna del i betänkandet om kollektivtrafiken som rör ett nationellt biljettsystem väljer vi i att lägga fram våra åsikter i ett särskilt yttrande i stället för i reservationer. (forts. § 14) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 12 Beslut om ärende som slutdebatterats UU10 Verksamheten i Europeiska unionen Punkt 1 (Den övergripande utvecklingen i EU m.m.) 2. res. 1 (M) 3. res. 2 (SD) 62 för res. 59 för res. Kammaren biträdde res. (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. (KD) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 61 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 19 KD, 13 MP Avstod:59 SD, 27 C, 26 V, 15 L Frånvarande:14 S, 9 M, 3 SD, 4 C, 2 V, 3 KD, 4 L, 3 MP, 1 - (M) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 4 (EU:s utrikes- och säkerhetspolitik) 2. res. 14 (V) 3. res. 15 (KD) 26 för res. 19 för res. Kammaren biträdde res. 26 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 27 C, 15 L, 13 MP Avstod:62 M, 59 SD, 19 KD Frånvarande:14 S, 8 M, 3 SD, 4 C, 2 V, 3 KD, 4 L, 3 MP, 1 - Punkt 5 (En global EU-sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter) 2. res. 16 (C, KD, L) 61 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 62 M, 59 SD, 26 V, 13 MP 16:27 C, 19 KD, 15 L Frånvarande:14 S, 8 M, 3 SD, 4 C, 2 V, 3 KD, 4 L, 3 MP, 1 - Punkt 6 (En nationell sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter) 2. res. 17 (C, KD, L) 3. res. 18 (SD) 60 för res. 60 för res. Förste vice talmannen konstaterade att lika röstetal uppkommit. Utgången skulle avgöras genom lottning. Förste vice talmannen anmodade (M) och (S) att fungera som kontrollanter vid lottningen samt (SD) att förrätta lottningen. Den upptagna lottsedeln visade ett nej och kammaren hade således antagit res 18. (L) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. 59 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 61 M, 26 V, 13 MP Avstod:1 M, 27 C, 19 KD, 15 L Frånvarande:14 S, 8 M, 3 SD, 4 C, 2 V, 3 KD, 4 L, 3 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 13 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU39 Ytterligare förlängd övergångsperiod för understödsföreningar Kammaren biföll utskottets förslag. SoU8 Hälso- och sjukvårdsfrågor Punkt 1 (och styrning) 2. res. 3 (V) 27 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 27 C, 12 MP 3:26 V, 1 L Avstod:62 M, 59 SD, 19 KD, 14 L, 1 MP Frånvarande:14 S, 8 M, 3 SD, 4 C, 2 V, 3 KD, 4 L, 3 MP, 1 - (L) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. (MP) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 3 (Primärvårdsreform, fast läkarkontakt och vårdkontakt) 2. res. 10 (KD) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 27 C, 1 V, 13 MP Avstod:62 M, 59 SD, 25 V, 15 L Frånvarande:14 S, 8 M, 3 SD, 4 C, 2 V, 3 KD, 4 L, 3 MP, 1 - (V) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 8 (Tillgänglig vård) 2. res. 16 (SD) 59 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 27 C, 26 V, 15 L, 13 MP Avstod:62 M, 19 KD Frånvarande:14 S, 8 M, 3 SD, 4 C, 2 V, 3 KD, 4 L, 3 MP, 1 - Punkt 9 (Jämlik och jämställd vård) 2. res. 18 (M, KD) 81 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 27 C, 26 V, 13 MP 18:62 M, 19 KD Avstod:59 SD, 15 L Frånvarande:14 S, 8 M, 3 SD, 4 C, 2 V, 3 KD, 4 L, 3 MP, 1 - Punkt 19 (Vårdvalssystem – LOV) 2. res. 32 (S, MP) 3. res. 33 (C, L) 98 för res. 42 för res. Kammaren biträdde res. (S) och (MP) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. (SD) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 98 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:61 M, 59 SD, 19 KD, 1 MP 32:86 S, 12 MP Avstod:1 M, 27 C, 26 V, 15 L Frånvarande:14 S, 8 M, 3 SD, 4 C, 2 V, 3 KD, 4 L, 3 MP, 1 - (MP) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Kammaren biföll utskottets förslag. SoU21 Ändringar av övergångsbestämmelse avseende behörighetsreglering Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Förlängd övergångsperiod med ) 2. res. 1 (SD) 59 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 62 M, 27 C, 26 V, 19 KD, 15 L, 13 MP Frånvarande:14 S, 8 M, 3 SD, 4 C, 2 V, 3 KD, 4 L, 3 MP, 1 - Punkt 3 (Personal- och kompetensförsörjning inom ) 2. res. 2 (M) 62 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 57 SD, 27 C, 26 V, 19 KD, 15 L, 12 MP Frånvarande:14 S, 8 M, 4 SD, 4 C, 2 V, 3 KD, 4 L, 4 MP, 1 - (MP) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. SoU22 Anpassningar av svensk lag med anledning av EU-förordningen om säkerhetsdetaljer på läkemedel Kammaren biföll utskottets förslag. § 14 (forts. från § 11) Kollektivtrafik (forts. TU13) 106 (V): Jag vill för räkning börja med att yrka bifall till reservation 7. Klimatet befinner sig i ett nödläge. Vi vet att klimatförändringarna är stora och allvarliga och att vi har på oss att ändra kurs om vi vill att mänskligheten alls ska överleva. Det betyder att vi måste förändra vårt beteende i stort och smått på många sätt, till exempel behöver vi åka mer kollektivt där det är möjligt. För att människor ska använda kollektivtrafiken behöver den vara så enkel, billig och effektiv som möjligt, och det får inte finnas saker som försvårar det kollektiva resandet. Det måste vara enkelt att få information om utbud och lätt att boka biljett. Då skapar vi förutsättningar för fler att välja tåg eller buss i stället för bil. Att det finns en mängd olika operatörer på lokal, regional och nationell nivå får inte förhindra att det finns en nationellt samordnad och lättillgänglig betalning för biljetter och årskort för såväl tåg och bussar som övrig kollektivtrafik. Därför anser att det ska finnas ett nationellt, enhetligt biljettsystem som kan användas oavsett var i landet resenären vill resa med kollektivtrafiken och oavsett vilken typ av kollektivtrafik man använder sig av. Vi anser inte att detta biljettsystem bör tillhandahållas av någon enskild av tågoperatörerna. Om operatörer inom kollektivtrafiken inte genom egna initiativ tillhandahåller sådan biljettförsäljning och information bör regeringen vidta åtgärder så att ett sådant krav blir möjligt att införa. anser att arbetet med det här måste sättas igång . Klimatmålen borde väl ändå gå före nedmonteringen av arbetsrätten. En annan viktig faktor för att människor ska välja kollektivtrafik i stället för bil är priset. Resenärer i kollektivtrafiken har i regel lägre inkomster än bilägare. De har fått se sina transportkostnader öka mycket snabbare än bilisternas. Det har relativt sett blivit billigare att ta bilen några extra mil än att ta bussen. Bilen har alltså stärkt sin konkurrenskraft gentemot kollektivtrafiken. Priset för att resa kollektivt har ökat nästan fyra gånger så mycket som den allmänna prisökningen. Är det rimligt? Underlättar det för fler att resa kollektivt? Nej, knappast. Vi måste snabbt minska utsläppen av växthusgaser. Därför måste många fler resa kollektivt, där det är möjligt. Vi vet att det är svårt i vissa delar av landet. Färre resor ska göras med bil. Det är i detta perspektiv helt orimligt att det har blivit så dyrt att resa kollektivt. vision är gratis kollektivtrafik, men fram till dess att det kan genomföras måste kollektivtrafiken åtminstone bli billigare. Staten har tydligen tillräckligt med pengar för att ta bort värnskatt och ge bidrag till människor som vill möblera om hemma eller ha någon som går några varv runt huset varje timme, men vi har inte pengar till att vidta åtgärder för att minska klimatutsläppen. Det handlar också om jämlikhet. Att förflytta sig på något sätt alls börjar bli ett privilegium för dem som har en god ekonomi. Man håller nere löner och ersättningar för dem som redan har minst som allt annat blir dyrare. Priserna för kollektivtrafiken har som sagt höjts fyra gånger så mycket som dem för andra varor och tjänster. Så kan vi naturligtvis inte ha det. Det är inte så konstigt att allt fler plankar, till exempel i . Det betyder inte att människor är bovar som ska låsas in i redan överfulla fängelser; det betyder att priset har nått smärtgränsen. Även människor med låga inkomster som inte har råd att äga en bil behöver kunna förflytta sig. Att göra kollektivtrafiken orimligt dyr är ett sätt att låsa in dem som inte har råd att ha bil och begränsa deras rörelsefrihet. Det är inte alltid man kommer precis hela vägen från dörr till dörr med kollektivtrafik. Det innebär att flera olika trafikslag kan behöva användas under resan. anser bland annat att kollektivtrafiken bör möjliggöra kombinationsresor med cykel och på så sätt göra det möjligt för människor att cykla delar av resan. Det behöver finnas möjlighet att ta med cykeln på tåget, bussen och tunnelbanan. Det måste i betydligt större utsträckning än reserveras platser för cyklar på tåg och bussar. menar att möjligheten att ta med cykel på tåg och buss ska vara ett krav vid upphandling av trafik och fordon, både i de nationella och i de lokala kollektivtrafiknäten. Genom upphandling av kollektivtrafik har arbetstagarna inom kollektivtrafiken fått en mer otrygg vardag. De kan inte bara bli tvingade att söka om sina jobb; varje ny upphandling kan dessutom innebära att arbetsgivare ges tillfälle att ta sig ur tidigare överenskommelser. Vi anser att en viktig åtgärd är att ställa krav på verksamhetsövergång. Det innebär att personalen ska få följa med sina jobb till den nya arbetsgivaren utan att få sämre arbetsvillkor. Vi anser även att det är viktigt att myndigheterna ställer krav på att företagen ska erbjuda villkor enligt gällande kollektivavtal. Vi kan i sammanhanget också konstatera att krav på meddelarskydd aldrig ställs av de regionala kollektivtrafikmyndigheterna . Detta leder enligt vår mening till försämrad kollektivtrafik med större risk för olyckor eftersom personalen får svårt att anmäla brister. Vi vill framhålla att genom krav på meddelarskydd skapas en kultur där anställda vågar berätta om missförhållanden, såsom säkerhetsbrister inom kollektivtrafiken. Avslutningsvis: Kollektivtrafiken är en del av den klimatomställning vi måste göra, och vi måste se till att det är bekvämt, tryggt, pålitligt och billigt att resa kollektivt. Det är dags för politisk handling. 107 (KD): Jag vill inledningsvis framhålla att en väl fungerande och tillgänglig kollektivtrafik är av stor vikt för att minska transportsektorns miljöpåverkan och för att öka tillgängligheten till arbetspendling. Det ska vara enkelt och smidigt att kunna ta sig till jobbet eller skolan. Jag vill även framhålla att goda kommunikationer är en förutsättning för att vårt avlånga land ska ha en tillväxt som utvecklar välstånd och sysselsättning. som det ställs ökade krav på rörlighet mellan stad och landsbygd är effektiva kommunikationer och transporter viktiga för att företag ska kunna etablera sig på mindre orter runt om i landet. Jag vill därför understryka vikten av att främja kollektivtrafik och närtrafik på landsbygden. Jag anser att kollektivtrafiken i första hand är kommunernas och regionernas ansvar men att staten också bör bidra till att öka förutsättningarna att åka kollektivt, såväl i städer som på landsbygd. Jag anser även att man bör prioritera och ställa krav på miljövänligare transporter inom skattefinansierad kollektivtrafik och upphandlad trafik. Vi kan konstatera att kollektivtrafiken på vatten ofta kan avlasta kommunernas och regionernas trafikleder. Sjötrafik orsakar dessutom mindre koldioxidutsläpp och är ett miljövänligt och effektivt transportsätt som kan transportera många resenärer i stora städer. Vi är medvetna om att vattenvägarna är underutnyttjade. Vi anser dock att de har potential att möjliggöra för framtida bostads- och arbetsmarknadsområden. Vi anser därför att det är viktigt att ha med båtpendling i planeringen av den framtida infrastrukturen, att tillgängliggöra kajer samt att ha ett biljettsystem som inkluderar både upphandlad och enskilda aktörers persontrafik på vatten. Vi anser därför att ska få i uppdrag att samverka med kommuner och regioner för att stödja utbyggnaden av kollektivtrafik på vatten. Vi kan konstatera att så kallad plankning är ett stort problem i en del av våra större städer. Vi har tagit del av att enbart i innebar plankningen enligt SL ett intäktsbortfall . Det är pengar som i stället kunde ha använts till att bygga ut kollektivtrafiken. Det grundläggande problemet med att människor plankar är att de ställer sig utanför den gemensamma finansieringen av kollektivtrafiksystemet men begär tillgång till det. Den som plankar låter på så sätt andra ta kostnaden för sina resor och försämrar förutsättningarna för att bussar ska kunna komma och vara rena och trygga att åka med. Vi vill framhålla att biljettkontrollanterna spelar en viktig roll och att resenärer bör vara skyldiga att visa upp färdbevis vid biljettkontroll, vilket de inte är . bör även ett system övervägas där notoriska tjuvåkare exempelvis kan stängas av från kollektivtrafiken . Vidare vill vi peka på att dagens utformning av den så kallade tilläggsavgiften inte fungerar tillräckligt avskräckande, och den är dessutom beroende av hur många kontroller som utförs. Det är därför tydligt, menar vi, att det krävs krafttag mot plankning. Vi anser därför att det bör göras en översyn av bötesbeloppen och andra typer av preventiva åtgärder mot plankning. Vi står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 3. 108 (L): Jag vill börja med att yrka bifall till Liberalernas reservation nr 4. Dessutom vill jag så här inledningsvis, fru talman, säga att jag har funderat över frågan när bilen kommer att räknas in i kollektivtrafiksystemet. Jag återkommer till det. En väl fungerande kollektivtrafik är en förutsättning för att hela transportsystemet i ska fungera. Det är en viktig pusselbit som samverkar över trafikslagen järnväg, väg, sjöfart och flyg. Kollektivtrafiken är en förutsättning för minskad trängsel på vårt vägnät. uppgick kollektivtrafikresandet till 1,6 miljarder påstigningar, en imponerande siffra som visar att vi svenskar är ett resande folk. Kollektivtrafiken är den viktigaste komponenten i att vi har så låga utsläpp som vi ändå har i vårt avlånga land. Ska vi nå klimatmålet 2030 kommer kollektivtrafiken också i fortsättningen att spela en viktig roll. För att öka mängden kollektivtrafikresor är det viktigt att se över hur vi kan underlätta och effektivisera för människor att transportera sig från dörr till dörr. Här behöver vi ha ett starkare fokus på alla situationer där man går från trafikslag till trafikslag. Det kan gälla pendelparkering, bättre utrustade hållplatser, effektivare transporter och övergångar till våra hamnar och flygplatser. Inte minst behöver upplevelsen och trafiksäkerheten för barn, äldre och funktionsnedsatta förbättras. När det gäller tillgången till flygplatser är det glädjande att det blir tågförbindelse till flygplats i samband med järnvägsbyggnationen mellan och . Utöver att tänka igenom och förbättra den fysiska upplevelsen när man reser kollektivt behöver vi i också göra det lättare att boka och betala biljetter för längre sträckor, över länsgränserna. Därför behöver det införas en nationell, konkurrensneutral plattform som gör det möjligt att boka och betala sin biljett hela vägen från dörr till dörr, oavsett trafikslag och oavsett om man åker över länsgränser. Plattformen ska vara teknikneutral och även underlätta betalning över hela med ett och samma kort. Detta system kan också vara en del i det som kallas mobility as a service, vilket innebär att man lätt och utan problem ska kunna ta sig från dörr till dörr. Avslutningsvis, fru talman, behöver vi börja fundera över om också eldrivna, uppkopplade och självkörande bilar kommer att tillhöra kollektivtrafiken. Här kommer vår definition av kollektivtrafik att bli utmanad. Definitionen säger att det är persontransporter av allmänt intresse som erbjuds allmänheten fortlöpande och utan diskriminering. Beställningstrafik ingår inte. Om vi har många självkörande, lediga, billiga bilar tillgängliga, är detta då ett trafikslag som är av allmänt intresse och som erbjuds allmänheten fortlöpande och utan diskriminering? Att kollektivtrafiken även övertar den så kallade last mile och hämtar dig vid dörren måste ändå ses som ett plusvärde, särskilt för äldre och funktionsnedsatta och speciellt så att man inte är ute och halkar på trottoarerna. Därför ställer jag åter frågan: När kommer bilen att räknas in i kollektivtrafiken? 109 (S): Kollektivtrafik med dess starka fokus på mobilitet och ökad klimatnytta handlar i grunden om samhällsbyggnad. Det handlar om vilket samhälle vi vill ha sett till dagens behov, men också om vilket samhälle som vi lämnar över till kommande generationer. Vi är många som reser. De flesta kommer ofta i kontakt med olika former av transportslag och olika former av kollektivtrafik i sina dagliga liv. Som göteborgare i riksdag reser jag med både spårvagn och tunnelbana. Jag tågpendlar mellan och långa sträckor . Flyger gör jag, men relativt sällan. Bil åker jag förstås, men jag äger ingen egen för tillfället. Ombord på båtar kommer jag förstås också då och då. Men mina främsta färdmedel på veckobasis är buss, spårvagn och tunnelbana samt tåg. Och jag är naturligtvis inte unik i det avseendet. uppgick kollektivtrafikresandet med buss, tåg, spårväg, tunnelbana och fartyg till 1,6 miljarder påstigningar. gjordes 812 miljoner påstigningar på buss i , vilket motsvarar av det totala antalet påstigningar i kollektivtrafiken. av påstigningarna var på tunnelbana, på tåg, på spårväg och på fartyg. Kollektivtrafiken är alltså viktig för många av oss – och med rätta ställer både medborgare, samhällsplanerare och klimatet krav på oss beslutsfattare att vi fattar framtidsinriktade beslut, prioriterar klokt och fördelar resurser på ett rättvist sätt. Det övergripande transportpolitiska målet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Förutsättningarna för att välja kollektivtrafik, gång och cykel på ett enkelt sätt ska förbättras och transportsystemet utformas så att det är användbart för personer med funktionsnedsättning. Den måste självklart vara anpassad efter de förutsättningar som råder i landets alla olika delar. En väl anpassad kollektivtrafik ger människor en geografisk tillgänglighet på ett energieffektivt och långsiktigt hållbart sätt.