prot · H70923 · 2019-10-22 00:00:00 — Snittet för de som har gått är ungefär 30 000, så det är en nivå som ligger en bra bit över det som tyvärr har varit det normala . Antalet bostäder som kommer ut på marknaden är ännu större: 60 000 nybyggda bostäder beräknas komma ut på marknaden och 57 000 , så det är fortfarande en väldigt hög nivå. lyfter också frågorna om rörligheten på bostadsmarknaden. Även där kan vi se att de farhågor som många förde fram i samband med att vi införde amorteringskraven, det vill säga att det skulle lägga en död hand på marknaden, långt ifrån har besannats. Tvärtom – 2019 har det sålts 125 000 villor och bostadsrätter, och det är på rekordnivå. På det sättet kan man säga att rörligheten aldrig har varit större. Det finns också överdrifter i den här debatten som jag märker lite för ofta, till exempel att man som säger att det är omöjligt för en vanlig medborgare att ta lån. Det är det faktiskt inte, vilket vi ser när vi tittar i statistiken. Tvärtom fortsätter hushållens skuldsättning att öka i , dock i en lägre takt än vad den har gjort med en väldigt snabb ökningstakt. Bolåneundersökningen visar också att unga människor får lån i ungefär samma utsträckning som . av bolånetagarna är unga, och så var det även . Däremot hade den andelen ökat , när andelen som fick lån bara var ungefär hälften. Tvärtemot vad vissa hävdar får alltså unga lån även på dagens kreditmarknad. Däremot har effekterna av amorteringskraven och bolånetaket blivit att man har sänkt sina lån. Man lånar inte lika mycket, och det gör också att man söker efter bostäder som har ett lite lägre pris. Detta har lett till att bostadsprisutvecklingen är betydligt lugnare nu än vad den har varit . När priserna stiger med 10–är det lätt för en person som har en låg inkomst att se hur marknaden bara rör sig längre och längre ifrån de priser som man har möjlighet att betala. Det är verkligen inte sättet att släppa in unga på marknaden, medan en lugnare bostadsprisutveckling gör att till exempel löneutvecklingen har större möjlighet att hänga med. Jag tycker att det är positivt att vi nu har en stabil prisutveckling på marknaden. 77 (KD): Vi kan börja där jag och ministern är överens: Vi är överens om att det är bra att prisökningen inte sker i en sådan omfattning som förut. Det är jättebra. Byggindustrier hade en debattartikel , där man säger att det blir 7 800 färre bostäder med amorteringskravet. är det bara bostadsministern som hävdar att amorteringskravet inte påverkar bostadsbyggandet, så kanske borde man omvärdera sin tankebana när det gäller det. Amorteringskraven har påverkan. Efterfrågan på bostäder har en påverkan på vem som bygger och hur mycket man bygger. Siffrorna redovisas i statistiken. byggdes det färre bostäder än 2018, och 2020 kommer det enligt prognoserna att byggas mindre än 2019. Med andra ord är det ett sluttande plan, och då borde man vidta åtgärder för att öka bostadsbyggandet. Bostadsbyggandet är en motor i svensk ekonomi. Tappar vi för mycket bostadsbyggande går svensk ekonomi klart nedåt, och det måste vi motverka på alla sätt. Vidare har jag ganska hört ministern säga att vi ska ha en bred överenskommelse om skattepolitiken och då hänvisat till JÖK:en, det vill säga januariöverenskommelsen. Jag i min vilda värld har ju trott att detta gäller alla partier i riksdag. Ministern räknar dock bara upp dem som är med i januariöverenskommelsen. Ska jag tolka det som att ministern anser att ni i och med januariöverenskommelsen har gjort en skatteöverläggning som får ta ställning till? Eller kommer det att bli diskussioner med alla partier i ? Jag har förutsatt att det faktiskt är så det ska vara, det vill säga att alla partier i får vara med på den diskussionen. Jag hade också nöjet att lyssna på ministerns tidigare interpellationsdebatt. Där noterade jag att ministern sa att det kan komma åtgärder som riktar sig till unga som har svårt att ta sig in på bostadsmarknaden. Jag skulle vilja fråga ministern vad det handlar om för åtgärder. Är det startlån och bospar som ministern tänker på då, eller är det några andra åtgärder ministern tänker på? Jag har en uppfattning om att amorteringskravet är så pass hårt. Vi säger inte att vi ska ta bort amorteringskravet helt och hållet. Men vi måste på något sätt se över amorteringskravet så att det blir enklare att låna. Vi kan inte skyffla in alla människor i hyresbostäder, för vi kan inte klara av bostadsmarknaden genom att bygga så många hyresrätter. Vi måste bygga både ägda boenden och hyresrätter. Därför tror jag att man måste se över amorteringskravet i sin helhet. Men ta bort det helt och hållet har jag aldrig sagt. 78 Statsrådet (MP): När man utmålar de här åtgärderna som så långtgående tycker jag att det finns skäl att titta på hur det ser ut i verkligheten. Det andra amorteringskravet berör till exempel bara av nya bolånetagare, som är de som över huvud taget påverkas av det andra amorteringskravet. Då ska man komma ihåg att nya bolånetagare är en betydligt mindre del av den totala bolånestocken, där ju väldigt många svenskar ingår. Att som försöka utmåla det som en drakonisk åtgärd är därför kanske lite överdrivet. Det är också viktigt att peka på att ambitionerna kan vara goda. Man vill göra insatser för att hjälpa till exempel unga eller människor med låga inkomster. Men det är också viktigt att tänka längre kring att hitta träffsäkra metoder. Ett exempel är , som gjorde lite grann det som nu efterfrågar. Man införde amorteringsfria lån, det vill säga man tog bort de restriktioner som fanns på den danska kreditmarknaden just med argumentet att man måste hjälpa unga att komma in på bostadsmarknaden. När man nu utvärderat det ser man att effekten var att krediterna ökade. Folk tog mer lån generellt, och priserna steg på den danska bostadsmarknaden. Det ledde inte till att man fick bättre tillgång till bostäder. Det som hände var att det blev högre krediter och högre priser, och unga fick inte bättre tillgång. Fördelningen av dem som köpte förändrades alltså inte alls av den här reformen. Jag tror att det är värt att ha den typen av erfarenheter i åtanke när man nu efterfrågar nya reformer. Man måste se till att reformerna är ganska träffsäkra och väl avpassade. Om det ska vidtas åtgärder tror jag därför snarare på åtgärder som riktar sig mot just den här gruppen. Till exempel ett skattegynnat bosparande skulle kunna vara en sådan reform som gör att tröskeln in på bostadsmarknaden blir lägre i och med att man får möjlighet att spara ihop till sin kontantinsats . Jag vill också poängtera att januariavtalet har en ganska bred plattform just när det gäller bostadsfrågorna, just för att bostadsmarknaden är bred och vi människor har en bred efterfrågan med olika preferenser. Där har vi till exempel att se över hyresmodellen när det gäller både nybyggnation och den befintliga stocken av hyreslägenheter. Det handlar också om att ta bort flyttskatten genom att avskaffa räntebeläggningen på uppskovsbeloppet, vilket också är ett sätt att minska trösklarna för att få igång fler flyttkedjor och anpassa den befintliga stocken så att den utnyttjas på ett effektivt sätt, och om att genomföra omfattande regelförenklingar, som ju är en punkt i januariavtalet och som är hett efterfrågat inte minst av dem som ska bygga. Vi kan både korta byggtiderna och sänka kostnaderna för att bygga. Vi har även investeringsstöden, som är en viktig åtgärd. har 26 000 lägenheter som annars inte skulle ha byggts kommit ut på marknaden, med hyror som människor faktiskt har råd att betala och dessutom med höga miljöambitioner. Det är alltså en bred agenda. Dessutom har vi även med åtgärder som styr mot minskad miljöbelastning från byggare, vilket långsiktigt är väldigt bra för att få en stabil bostadsmarknad. Som pekar på har vi dessutom en översyn av skattesystemet. Vi ska göra ett större skattearbete. Om det finns intresse av att vara med och ställa sig bakom reformer som gör att vi får en bättre fungerande bostadsmarknad utifrån skattesynpunkt är det självklart någonting som jag välkomnar, och jag uppskattar verkligen om vill delta i den typen av diskussioner. Jag tycker att det är viktigt att inte överdriva effekterna av de åtgärder som har vidtagits. Någonting som också är värt att hålla i minnet är att Byggindustrier, som har varit ute och kritiserat de här åtgärderna, – före både det första och det andra amorteringskravet – kom med en prognos där man pekade på att byggtakten skulle minska. Kanske har man nu funnit något att peka på som ett argument för varför byggtakten minskar, men det var alltså någonting som fanns i prognoserna redan tidigare. 79 (KD): Mitt bekymmer är ju inte amorteringskravet i sig, utan mitt bekymmer är att unga inte kan flytta hemifrån. Studenter kan inte flytta till sina studieorter därför att det inte finns lägenheter – eller bostäder över huvud taget. Du kan inte ta ett nytt jobb i ny stad eftersom det inte finns lägenheter eller bostäder. Du kan inte få ett lån till ett eget boende heller. Det är grunden till problemet. Amorteringskraven är en stor bov, som jag menar att vi måste se över. Det är jättebra att ni ser över hyresmodellen, men det kommer inte att skapa några nya bostäder. Räntebeläggning är jättebra, men det kommer inte att skapa några nya bostäder. Vi kan diskutera om investeringsstödet är bra, men det skapar inga nya bostäder. Statistiken visar – och det kan ministern se själv – att antalet bostäder som byggdes minskade jämfört med antalet , även med investeringsstödet. Om ministerns statistik visat tvärtom hade jag hållit med ministern, men statistiken visar att bostadsbyggandet minskar när investeringsstödet finns. Det stöder min tes, det vill säga att bostäder byggs i vilket fall som helst, men man har valt att bygga hyresrätter i stället för bostadsrätter eller eget boende med samma pengar – bara för att det ges statligt stöd, tyvärr. Det hade varit bättre att lägga de pengarna i stöd från staten till vanliga medborgare så att de kan klara sitt boende. Jag tror att ministern ändå måste ta emot handen och se till att alla partier i är med och diskuterar frågan. Jag tror också att vi kan vara överens om att det inte är en åtgärd som gör att bostadsmarknaden fungerar utan att det är fråga om en hop av åtgärder, men jag har visat på en åtgärd som är den största och viktigaste delen. Det är trevligt att vi är överens om bospar. Där kan vi komma framåt. 80 Statsrådet (MP): När lyfter fram studenter måste jag ändå påpeka att ett slopat amorteringskrav inte skulle göra någon särskilt stor nytta för dem. Med enbart studiebidrag och studielån som inkomst har man inte så stor möjlighet att komma in på kreditmarknaden i alla fall. Där är det viktigare att göra vad vi gör, nämligen se till att det byggs betydligt fler studentlägenheter än vad det har gjorts . Genom vårt uppdrag till Akademiska Hus kommer sammanlagt 21 000 nya studentlägenheter att byggas . Det är en ökning jämfört med den befintliga stocken . Det är genom den typen av åtgärder som vi verkligen kan se till att vi hjälper studenter att få läsa sina drömutbildningar eller drömkurser. ägnar sig åt kontrafaktisk historieskrivning. Jag tror att det är bättre att fråga dem som faktiskt bygger. SKL, Kommuner och Landsting, har gjort det. I en undersökning pekar man på att investeringsstöd har fått en stor påverkan i att bygga billigare än annars, så att bostäder blir tillgängligare för människor med lägre inkomster och att man faktiskt bygger där man inte skulle ha byggt utan investeringsstödet. Det är viktigt att ta till sig hur det ser ut på bostadsmarknaden och fråga dem som faktiskt är aktiva på bostadsmarknaden för att få en sann bild. Det är viktigt att vi nu har fått till en sund amorteringskultur i . Vi var på väg åt ett riskabelt håll. stack ut internationellt genom att ha lån som i princip var eviga utan någon amortering över huvud taget. Det var en farlig inriktning för , inte minst för många unga som skuldsatte sig för livet. De har kanske inte de erfarenheter som vi har som har varit med längre av att konjunkturer inte bara går uppåt utan faktiskt också går nedåt. Då står hushållen med stora risker om de har en hög skuldsättning i förhållande till inkomsten. Vi behöver fortsätta att vidta åtgärder för att få en ännu bättre fungerande bostadsmarknad. Men bostadsbyggandet är på rekordnivåer, och det ska vi vara glada över. Då blir det bättre balans mellan tillgång och efterfrågan på bostadsmarknaden. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2019/20:24 om BDS-rörelsen och regeringens arbete mot antisemitism 81 Utrikesminister (S): har frågat statsministern om det är förenligt med regeringens arbete mot antisemitism att stödja eller finansiera BDS-rörelsen och liknande grupper som kräver bojkott av staten och om den stöder de fattade politiska besluten i och , som innebär att BDS-rörelsen definieras som antisemitisk. Interpellationen har överlämnats till mig. Låt mig börja med att säga att jag självfallet instämmer i vad skriver om att antisemitism måste bekämpas i alla de sammanhang där den finns. Regeringen är på detta område mycket tydlig. Och precis som har uppmärksammat står statsministern värd för ett internationellt högnivåforum om hågkomst av Förintelsen och kampen mot antisemitism som ett led i detta viktiga arbete. Statsministern träffade i samband med generalförsamlingens öppnande , och hans medarbetare träffade Conference of the Major of . Själv diskuterade jag vid mitt besök i arbetet mot antisemitism med . Låt mig vara tydlig: Regeringen stöder inte en bojkott av . BDS är en civilsamhällelig rörelse, som har rätt att uttrycka och stå för sina egna åsikter. Regeringen sätter inget likhetstecken mellan antisemitism och BDS. Regeringen värnar goda relationer med och arbetar för ökat utbyte, inte mindre, inom en rad områden såsom innovation, forskning och handel. Handel med både och , enligt internationellt erkända gränser, är något regeringen värdesätter och avser att främja och utveckla vidare. Oavsett hur andra länder väljer att agera för att bekämpa antisemitism är regeringens engagemang mot antisemitism tydligt. är medgrundare till och en aktiv medlem av Internationella Alliansen för Hågkomst av Förintelsen (). 82 (KD): Jag vill börja med att tacka för svaret på min interpellation, även om den var ställd till statsminister . Med all respekt för utrikesministern tror jag att det just i den här frågan ligger ett stort värde i att landets regeringschef tar till orda. har också sagt att han har ett personligt engagemang i just den frågan, så jag tror att många hade uppskattat om landets statsminister hade visat det engagemanget i kammaren . När detta är sagt vill jag understryka det väsentliga som vi är överens om. Antisemitismen hör inte hemma i något demokratiskt samhälle. Det är rakt av vedervärdigt att människor med judisk bakgrund möts av hat och hot – av skälet att de är judar. Enligt för grundläggande rättigheter upplever nio av tio judar att antisemitismen ökar i . är det allt fler som funderar över att emigrera. I har den siffran ökat från 2018. Vi vet att parallellt med utvecklingen växer vissa grupper som förmedlar starkt Israelfientliga och antisemitiska synsätt. En av de grupperna är just BDS-rörelsen, som verkar för att bestraffa genom sanktioner och bojkottaktioner. För att aktivt motverka detta har den tyska förbundsdagen beslutat att klassa BDS-rörelsen som antisemitisk. I beslutet, som fattades med bred politisk enighet, uppmanas den tyska regeringen att inte stödja aktiviteter som organiseras av BDS-rörelsen. I en direkt parallell hänvisas och antisemitiska kampanjer med slagord som till exempel ”Köp inte från judar”. behandlades BDS-rörelsen även i representanthuset i den amerikanska kongressen. Med röstsiffrorna 398 mot 17 antogs en resolution som fördömer rörelsen och som klargör att BDS underminerar möjligheten till en förhandlingslösning i –. Ett liknande beslut har för övrigt också fattats av senaten. Antisemitismen måste bekämpas i alla de sammanhang där den finns, säger utrikesministern. BDS-rörelsen ifrågasätter den judiska staten och judarna som ett nationellt folk, vilket är antisemitism. Därför vill jag fråga på vilket sätt regeringen avser att motverka den antisemitism som finns i BDS-rörelsen. 83 Utrikesminister (S): Regeringen sätter inget likhetstecken mellan antisemitism och BDS. Att med fredliga medel förespråka bojkott av i syfte att få ett slut på ockupationen är inte antisemitism. I vår senaste interpellationsdebatt nämnde att det självklart är fullt legitimt att ifrågasätta den israeliska regeringens politik gällande ockupationen och bosättningarna. Jag delar självfallet den uppfattningen och välkomnar samsynen i dessa viktiga frågor. FN:s specialrapportör om religions‑ och övertygelsefrihet avhandlar förekomsten av antisemitism globalt i sin rapport till FN. Även BDS-rörelsen berörs i rapporten. Rapportören påminner om att bojkott är ett legitimt politiskt uttryck under internationell rätt och att icke våldsamma uttryck till stöd för bojkotter är skyddade av yttrandefriheten. Däremot måste uttryck som använder nidbilder eller antisemitiska stereotyper, förnekar rätt till existens eller diskriminerar judiska personer på grund av deras religion tydligt fördömas närhelst sådant förekommer. Detta håller jag och regeringen givetvis med om. Jag noterar att flera människorättsorganisationer, inklusive israeliska sådana som B’Tselem, har kritiserat den tyska icke bindande resolutionen och motsätter sig uppfattningen att BDS är att likställa med antisemitism. Genom biståndet stöder , EU och andra givare ett antal civilsamhällesorganisationer som på olika sätt arbetar för att främja demokrati, mänskliga rättigheter och ansvarsutkrävande i och av både och . Vi gör detta för att stärka MR-organisationernas bidrag till fria och pluralistiska samhällen, inte för att vi stöder BDS-rörelsen eller dess aktiviteter. Svenskt stöd går bland annat till organisationer som också kritiserar den israeliska ockupationen med målet att ockupationen ska upphöra. Detta är också EU:s uttalade politik – en tvåstatslösning med ett slut på ockupationen. Både FN och EU kritiserar den israeliska ockupationen och konstaterar att bosättningsbyggandet utgör ett brott mot folkrätten. Detta ställer sig regeringen fullt bakom. Regeringen kommer alltid att försvara folkrätten, oavsett kontext. Det är uteslutet att regeringen skulle driva en politik som innebär begränsningar av utövandet av de grundläggande mänskliga rättigheterna såsom yttrandefrihet. Att vidta olika former av restriktiva åtgärder gentemot personer eller organisationer med hänvisning till fredlig åsiktsyttring går emot svensk grundlag och internationell rätt. Att som införa inreseförbud för organisationer som förespråkar BDS är inte rätt väg. 84 (KD): Regeringen sätter inget likhetstecken mellan antisemitism och BDS. Det är beskedet från utrikesministern. Två av de stora västländer som gått i bräschen för kampen mot antisemitismen har just gjort en diametralt annorlunda bedömning. Förbundsdagen i och kongressen i klassar BDS-rörelsen som antisemitisk. Ett liknande besked från den hade kunnat bidra till att försvaga de krafter som bekämpar den judiska statens existens. Det hade också kunnat stärka tilltron till regeringens eget arbete mot antisemitismen. Att tydligt fördöma allt vad antisemitism heter är viktigt, men än viktigare är det att i handling visa att orden har betydelse. Mot den bakgrunden är regeringens besked om BDS-rörelsen här och djupt problematiskt. Problematiskt är det också att svenska skattepengar via biståndsinsatser i palestinska områden hamnar hos organisationer som sprider antisemitism. Flera sådana exempel finns – som när organisationen förmedlade pengar till en kvinnoorganisation på som uppkallat en ungdomsgård efter en ökänd palestinsk antisemit och terrorist. Viktiga givarländer som , och fick nog och beslutade att frysa sitt bistånd till IHL. gjorde det inte. Den rödgröna regeringen har valt att hålla den palestinska ledningen och under armarna – den som vid upprepade tillfällen gjort antisemitiska uttalanden, som i sin doktorsavhandling skyller Förintelsen på judarna och som politiskt är högste ansvarig för att palestinska barn år matas med antisemitiska stereotyper i skolböcker och undervisningsmaterial. Antisemitismen måste bekämpas i alla de sammanhang där den finns. Vi är överens om det. Men det gäller också utanför vårt lands gränser. Att å ena sidan säga att antisemitism aldrig är acceptabel och å andra sidan tala om palestinska som socialdemokratins ”kära systerparti” går inte ihop. Det gör det heller inte att å ena sidan hävda att regeringens engagemang i frågan är tydligt och å andra sidan inte fördöma antisemitismen i BDS-rörelsen. När fientlighet mot och hat mot det judiska folket slår rot är det en allvarlig varningssignal – var än i världen det sker. Min fråga är: Vad gör den för att motverka antisemitismen i och inte minst i palestinska områden, ? 85 Utrikesminister (S): Att antisemitismen fortfarande existerar mer än sju decennier sedan Förintelsen är en skam. Tydligheten hos regeringen går inte att ta miste på: Antisemitism måste bekämpas med samhällets alla krafter. Statsministern själv är tydlig med att han ska göra vad han som statsminister kan göra för att motverka antisemitism och i vårt land. Regeringen har bland annat vidtagit åtgärder för att stärka arbetet mot hatbrott, gjort det möjligt för fler elever att besöka Förintelsens minnesplatser i och ökat stödet för säkerhetshöjande åtgärder till judiska församlingar och andra organisationer. välkomnas världsledare till ett högnivåforum i om hur vi gemensamt ska säkra hågkomsten av Förintelsen och motarbeta antisemitism. Alla goda krafter krävs för att markera mot antisemitism i alla dess former, oavsett var den kommer ifrån. Antisemitismen är inte bara judarnas problem utan ett problem för alla och ett hot mot hela samhället. Judarna är en av fem nationella minoritetsgrupper, och judar har varit en del av i många . Judisk kultur och judiskt liv är en omistlig del av vårt land och ska så vara också . Därför har regeringen bland annat bidragit till upprättandet av Paideia, en folkhögskola för judiska studier i . Jag och utbildningsminister medverkade som talare på ett firande på Paideia alldeles . Att skydda minoriteter är en central uppgift för en demokrati. Låt mig än en gång vara tydlig: Regeringen motsätter sig en bojkott av och önskar mer av utbyte och samarbete med , inte mindre. Regeringen är även tydlig i sitt stöd för behov av säkerhet, och jag betonar: existensrätt är inte förhandlingsbar. De hot som staten utsätts för tar regeringen på största allvar. Att befinner sig i en region där dess existens ifrågasätts gör landet mer utsatt. Detta är en region där behovet av stärkt demokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter är stort. Som ett bidrag till en förbättrad situation har regeringen satsat för perioden –2020 för att bidra till att motverka grundläggande konfliktorsaker och till att förbättra förutsättningarna för fred, stabilitet och frihet i regionen. Detta gagnar även . arbetar aktivt gentemot enskilda länder och i multilaterala sammanhang för att stärka respekten för religions- och övertygelsefrihet. Vår ambassadör för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer driver löpande denna fråga och leder den svenska delegationen till den internationella alliansen för hågkomst av Förintelsen, som ju har tagit initiativ till. Regeringen har även ett särskilt sändebud för interkulturell och interreligiös dialog, i vars uppdrag kampen mot antisemitism ingår. Ett viktigt fokus är att nå ut i denna fråga i . 86 (KD): Utrikesministern talar om utsatthet, och det uppskattar jag; det är välkommet och viktigt. För är antisemitismen ett både direkt och dödligt hot.