prot · H609107 · 2019-06-18 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om ny riksdagsledamot Följande berättelse hade kommit in från : Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att (MP) utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan (MP) avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat bevis för den nya ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 30 § vallagen (2005:837). att (SD) avsagt sig uppdraget som ledamot i finansutskottet, att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i krigsdelegationen, att (SD) avsagt sig uppdragen som suppleant i finansutskottet, i civilutskottet, i kulturutskottet och i näringsutskottet, att (SD) avsagt sig uppdragen som suppleant i finansutskottet, i försvarsutskottet och i socialförsäkringsutskottet, att (SD) avsagt sig uppdraget som suppleant i finansutskottet, att (SD) avsagt sig uppdraget som suppleant i skatteutskottet, att (SD) avsagt sig uppdraget som suppleant i justitieutskottet, att (SD) avsagt sig uppdraget som suppleant i justitieutskottet, att (SD) avsagt sig uppdraget som suppleant i försvarsutskottet, att (SD) avsagt sig uppdraget som suppleant i försvarsutskottet, att (SD) avsagt sig uppdraget som suppleant i socialförsäkringsutskottet, att (SD) avsagt sig uppdraget som suppleant i trafikutskottet, att (SD) avsagt sig uppdraget som suppleant i näringsutskottet och att i (SD) avsagt sig uppdraget som suppleant i arbetsmarknadsutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. § 4 Anmälan om kompletteringsval att riksdagsgrupp anmält som ledamot i krigsdelegationen och att riksdagsgrupp anmält som ledamot i finansutskottet, som suppleant i finansutskottet och i socialförsäkringsutskottet, och som suppleanter i finansutskottet, som suppleant i skatteutskottet och i arbetsmarknadsutskottet, Per som suppleant i justitieutskottet och i kulturutskottet, som suppleant i justitieutskottet, som suppleant i civilutskottet, som suppleant i försvarsutskottet, i trafikutskottet och i näringsutskottet, som suppleant i försvarsutskottet och i näringsutskottet, som suppleant i försvarsutskottet och som suppleant i socialförsäkringsutskottet. vice talmannen förklarade valda till Per (SD) Per (SD) § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2018/19:3114, 3122 och 3123 till finansutskottet § 6 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2018/19:AU14 om jämställdhetsintegrering av integrationspolitiken 2018/19:AU15 rekommendation om sysselsättning och anständigt arbete för fred och motståndskraft 2018/19:UU8 medlemskap i 2017–2018 § 7 Aktivitetsgrad i fondförvaltning betänkande 2018/19:FiU19 Aktivitetsgrad i fondförvaltning (prop. 2018/19:62) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 18.) Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget § 8 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändringsbudget betänkande 2018/19:FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken (prop. 2018/19:100 delvis) och betänkande 2018/19:FiU21 Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99) 1 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 i FiU20 och till reservation 1 i FiU21. Detta riksdagsår går mot sitt slut, och regeringen har styrt med och budget. presenterade sin årliga utvärdering av finanspolitiken. Jag tänkte nämna den, eftersom årets rapport från rådet får anses innebära ett trendbrott. Sedan regeringen tillträdde har konsekvent kritiserat regeringen för att politiken har varit för expansiv och att man helt enkelt har eldat på för mycket i goda tider och sparat för lite inför nedgång. Därför är det glädjande att , när de utvärderar och budget, kommer fram till att politiken är väl avvägd i förhållande till konjunkturen och dessutom i linje med överskottsmålet. Jag är stolt över det arbete som vi gjorde . Framför allt var det en budget som var viktig för , eftersom den prioriterade välfärden och tog ett steg för att stärka trygghet och få integrationen att fungera bättre. Men det är också en politik för full sysselsättning och starkare tillväxt. Det är bara så vi kan möta morgondagens utmaningar. Budgeten innebär att ansträngning lönar sig bättre. Alla som arbetar har fått sänkt skatt från . Alla pensionärer har också fått sänkt skatt. För att stärka välfärden riktades 5 miljarder i generella statsbidrag till kommuner och regioner. En rekordsatsning gjordes för att stärka försvaret. Polisen fick ett rejält tillskott, bland annat för att polisernas löner ska kunna bli högre , tack vare vår budget. För att korta vårdköerna i sjukvården ska en ny kömiljard införas. Dessvärre har den dröjt. Men den ska strax införas, enligt statsministern, tack vare vår budget. tas den särskilda löneskatten bort, tack vare vår budget. Det är alltså straffskatten för den som vill anställa äldre. sänks också skatten för entreprenörers generationsskiften, tack vare och budget. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget tas överindexeringen på bensin och diesel bort. Det är viktigt för alla dem som är beroende av att ta bilen till jobbet och skjutsa barn till skolan, förskolan och fotbollsträningen och som kanske inte har samma möjlighet till kollektivtrafik som man har här i . Dessvärre kommer denna överindexering att återinföras. Och om man läser och får tro medierna kommer bensinskatter och drivmedelsskatter att höjas framöver. höjs taket i , så att fler kan få den första viktiga raden i sitt cv, tack vare vår budget. Detta är några exempel på hur vår budget gör bättre. Det var också därför som och budget fick stöd i denna kammare. Till skillnad från flera andra partier gjorde vi efter valet det som vi före valet sa att vi skulle göra. Men det behöver göras så mycket mer, eftersom utmaningarna och problemen finns där. En av våra absolut största frågor framöver är den bristande integrationen: att parallella samhällen växer sig starkare för , att hedersförtrycket tar greppet om allt fler flickor men också pojkar, att kvinnor – ofta mammor – som har varit i år ut och år in fortfarande knappt kan tala hjälplig svenska och att arbetslösheten bland invandrare är i en högkonjunktur. När konjunkturen vänder, fru talman, kommer dessa människor att bli betydligt fler. Då blir kostnaden för en misslyckad integration tydligare. Även om jag gläds över alla de nyanlända som faktiskt kommit till , fått ett jobb och kan försörja sig själva är jag orolig över den mycket höga arbetslösheten bland dem som är födda i ett annat land. För att komma till rätta med detta krävs reformer. behöver en bidragsreform där de som har invandrat till kvalificerar sig till välfärdssystemen. Det är inte rimligt eller rättvist att den som kommer hit i 50- eller 60-årsåldern i princip kan ha samma pension som den som bott här i hela sitt liv. En bidragsreform ska också innehålla ett bidragstak, för det måste alltid löna sig att arbeta. behöver även språkkrav inte bara för medborgarskap utan redan i sfi. Vi måste vara tydliga med att man här i behöver anpassa till sig svensk arbetsmarknad. Vare sig man är född i , arbetar som barnmorska och inte vill utföra aborter eller har invandrat hit och inte vill ta kvinnor i hand eller jobba i vissa kök gäller samma regler för alla. Vi behöver värna det kitt vi har. Det handlar inte om att den som har invandrat hit ska ge upp sin kulturella identitet eller förneka sin religion – nej, det handlar om att leva efter gemensamma spelregler som grundar sig på viktiga värderingar. Det är spelregler som har vuxit fram under generationer och format till det land som så många av oss är stolta över. Alla måste vara med och bidra. Ska integrationen lyckas måste migrationen vara stram framöver. Det säger sig flera partier stå bakom, men när vi nu kommer till handling gör de någonting helt annat. ska fatta beslut om att förlänga den tillfälliga lagen och dessutom öppna för mer av anhöriginvandring. Utan konsekvensanalys tänker Socialdemokraterna, rösta för en lag som kan stå oss dyrt. Det är fel väg att gå. , som på så många sätt har misslyckats med integrationen, ska nu alltså återigen få en mer generös mottagning. Har partierna ingenting lärt? Är det inte dags att ta ansvar? Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget framöver kommer det att krävas prioriteringar för att klara välfärden – tuffa prioriteringar. Dessutom behöver vi sätta ljuset på vad som kan öka tillväxten och därmed även bidra till välfärdens finansiering. Hur kan vi få kakan att växa ytterligare? Att har en alltför låg tillväxt per capita i förhållande till många andra länder är bekymmersamt. Det är en fråga att ta på allvar, och här borde merparten av fokus ligga . Det var bland annat därför vi moderater presenterade inriktningen på en skattereform i vårmotionen. Vi ser skattereformen som ett av många medel för att lösa samhällsproblem. Det gäller inte bara den låga produktivitetstillväxten utan även den bristande integrationen, en förändrad demografi, en dysfunktionell bostadsmarknad och det stora klimathotet. En skattereform handlar dock även om legitimitet. ska vara ett land där alla gör sin del men där alla också känner att de får någonting tillbaka. Flit och ansträngning ska betala sig. Svenskarna betalar bland de högsta skatterna i världen och ska kunna räkna med att varje krona gör så stor nytta som möjligt. Det är det fokus vi vill se i en skattereform. Vad regeringen och samarbetspartierna vill se med sin är fortfarande oklart. Slutligen: Vi går mot så kallad sommarledighet här i . Jag vill passa på att tacka alla partier, ledamöter i utskottet och tjänstemän för ett intensivt men bra . Tack för gott samarbete! Jag vill önska er och även finansministern en skön sommar. 2 (SD): För lite drygt en månad sedan, innan Försvarsberedningen skulle överlämna sin rapport , imploderade beredningen. Fyra partier valde att lämna beredningen. För mig är det överdrivet tydligt vem som bär ansvaret för denna implosion. Det är faktiskt inte de fyra borgerliga partierna, och det är definitivt inte – det är , kategoriskt, Socialdemokraterna som bär ansvaret. Det låter kanske lite orättvist, men det går faktiskt inte att beskriva det på något annat sätt. I den mån det har funnits en dragkamp mellan Försvarsdepartementet och är det tydligt att vann den dragkampen, så jag antar att det bara är att gratulera finansministern. Förloraren är dock det svenska folkets trygghet och säkerhet. En ledarskribent på valde att beskriva Socialdemokraterna som en säkerhetsrisk, och jag är fullt benägen att instämma i den beskrivningen. Socialdemokraterna är en säkerhetsrisk. Det är uppenbart att man inte är kapabel att ta dessa djupt allvarliga och centrala frågor på allvar – frågor som alltså ytterst handlar om säkerhet som nation. Ett enormt ansvar ligger nu på regeringens lydpartier, och Liberalerna, inför den budgetproposition som kommer . Gör verklighet av ert inflytande och ert budgetsamarbete! Om regeringen presenterar en undermålig försvarsbudget som inte når upp till vad beredningen yrkar på – lämna samarbetet. Res er upp och gå därifrån, bara! Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Vi nås nu av fler och fler larm om det ekonomiska tillståndet i många av landets kommuner. I SKL:s egna prognoser framgår det rätt tydligt och dramatiskt hur utgifterna ökar mer än vad intäkterna ökar. Skillnaden, alltså utgiftsökningarna relativt intäktsökningarna, uppgår – 2020 – till , för att därefter stiga till och sedan . Denna ganska dystra utveckling kring kommunsektorns finansiella ställning har att göra med åtminstone tre saker. Det är förmodligen fler, men det är minst tre saker. Vi har en svagare konjunkturutveckling med en såväl historiskt som internationellt sett oerhört låg tillväxt avseende bnp per capita. Det är den ena förklaringen. Den andra förklaringen är att vi blir allt äldre. Det är ju egentligen inte ett problem eller någonting dåligt; det är trots allt bättre att leva än att dö, ceteris paribus. Den enskilt och utan konkurrens främsta förklaringen är dock att regeringen har valt att driva en synnerligen ansvarslös migrationspolitik. Man har tvingat kommunerna att ta konsekvenserna av denna politik, och man har helt enkelt sprungit från notan. Resultatet av allt detta är ofrånkomligt: kraftiga nedskärningar i den kommunala välfärden alternativt kraftiga skattehöjningar. Därför stärker den kommunala ekonomin motsvarande och relativt regeringens budget. Det är stora förbättringar, men det räcker inte att stärka upp på intäktssidan – man behöver också pressa tillbaka utgifterna. En stram, restriktiv invandringspolitik är det som snabbast och mest effektivt ger effekt på utgifterna. En sådan politik avser att föra. I den här propositionens föreslagna skattehöjningar slår man i ett effektivt slag ut stora delar av värmekraftproduktionen, i synnerhet i men även i exempelvis . Vi har fått höra från att detta bara är ett problem om det blir kallt, vilket självklart är en i alla avseenden fullständigt korrekt analys av läget. Så länge det är varmt är behovet av värmekraft inte överdrivet påtagligt – så är det. Men vi råkar bo ganska långt norrut, där det tenderar att bli hyfsat kallt , och då är det rätt angenämt med värmekraft. Vi hotas alltså av effektbrist i huvudstaden – i fredstid. Vi står inför en situation där vi på grund av regeringens politik inte klarar av att förse rikets huvudstad med el. Med lite fantasi kan man föreställa sig hur det kommer att se ut på mindre orter i kristid eller, i allra värsta fall, krigstid. Det finns alltså en klar och påtaglig risk att många investeringar, till exempel bostäder, tunnelbanestationer, 5G-nätet och Förbifart , inte kan driftsättas. Det finns en risk för att det inte kommer att gå eftersom vi har effektbrist. Det finns beräkningar – det är inte jag som har gjort dem, utan det är någon annan – som visar att de samhällsekonomiska förluster som uppstår som ett resultat av detta uppgår till . Det är i förluster, för att Socialdemokraterna och , med understöd av och Liberalerna, ska kunna höja skatten med . Är ni helt säkra på att ni tänkt igenom det här ordentligt? Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Den ökade psykiska ohälsan är en av vår tids allra största folkhälsoutmaningar, och tar detta på största allvar. Därför har vi tagit fram ett kraftfullt åtgärdspaket med insatser på – över budgetperioden – totalt som på olika sätt ska stärka den psykiska hälsan hos vår befolkning. Först och främst behöver vi få en tydlig, samlad och långsiktig statlig styrning på detta område; det menar vi är en grundförutsättning för att möta den rådande utvecklingen. Det faktum att den psykiska hälsan försämras hos vår befolkning är komplext, och därför finns det heller inte några enkla lösningar. Detta är inte heller en fråga som bara kan begränsas till just hälso- och sjukvården, utan det är någonting som måste hanteras på alla nivåer i samhället. I vår budget lanserar vi åtgärder som ska förebygga insjuknande, förbättra vården för den som har insjuknat och öka möjligheten till ett snabbt tillfrisknande. Det är hög tid att ta den oroväckande utvecklingen på allvar. Genom tydliga resursförstärkningar och innovativa förslag på området visar vi att den psykiska hälsan är och kommer att vara en prioriterad fråga för . Jag yrkar bifall till reservation nr 2. 3 (V): Jag börjar med att yrka bifall till våra reservationer. I morse – , nu – var det hundratusentals föräldrar som lämnade sina ögonstenar, allra bästa guldklimpar och underbarn till förskolan och fritis. Det är ett stort förtroende föräldrar ger till personalen i förskolan. Andra tänker att kommer att göra så att mormor får en bra dag. En del av oss har anhöriga som ligger på sjukhus, och vi litar på att vårdpersonalen ser till att de blir friska och kommer hem igen. Och för de flesta av oss kan skolans betydelse inte nog betonas. Detta säger mycket om vilken betydelse välfärdsverksamheterna har i människors liv. Vi är alla berörda av dem – av hur de fungerar, av vilken kvalitet de har och av vad som inte riktigt fungerar. När jag möter människor och frågar vad som är viktigt för dem är det oftast just välfärdsverksamheterna de lyfter upp. Vi i prioriterar välfärden och den ekonomiska jämlikheten. Det är därför vi föreslår skattehöjningar för de rikaste – för de välbeställda. Men oj så många fnysningar och oj så mycket frustande vi brukar höra från högern när vi säger det! Skattehöjningar för de välbeställda är något som verkar ge någon form av allergichock på högerns riksdagsbänk. De verkar i stället tro på eviga effektivitetskrav, symbolpolitik, besparingar på sjuka eller arbetslösa eller till och med på att slänga ut folk från det här landet. De verkar tro att trolleri ska fixa välfärdens underfinansiering. Detta kanske blir tungt för dem att höra, men det funkar inte. Folk ser det, märker det och känner av det. Välfärdens anställda känner av det in på bara skinnet, och ingen skattesänkning i hela världen kommer att lösa det. Därför satsar vi. Vi har insett att välfärden är underfinansierad, och vi menar allvar med att göra något åt det. Vi satsar på kraftigt ökade statsbidrag till välfärden, så att vi kan göra något åt underbemanningen, stressen och arbetsvillkoren och så att vi kan höja kvaliteten och låta fler få möjlighet att ta del av välfärden. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget behöver bli mer tillgänglig och arbeta mer förebyggande, och stressen och minutjakten behöver minska. Förskolan och skolan behöver fler anställda och mindre storlekar på grupper och klasser. Kollektivtrafiken behöver byggas ut i hela landet och bli mer tillgänglig, och taxorna behöver sänkas. Klimatomställningen måste göras, och bibliotekens guldgruvor behöver nå fler, inte minst i dessa tider av fake news. Barn måste kunna lära sig att simma trots att föräldrarna inte har råd med simskoleavgiften. Idrottshallar måste kunna rustas och finnas i barns och ungas närområden. De anställda i välfärden ska självklart inte behöva stressa så att de blir sjuka eller känna sig tvingade att välja ett annat yrke än det de faktiskt har utbildat sig till för att de känner att de inte får resurserna de behöver för att bedriva det arbete som verkligen behövs. har ingen sedelpress i källaren, som andra verkar ha. Vi väljer i stället att höja skatten så att vi ska kunna satsa på välfärden på riktigt. Men vi gör det också för att vi menar allvar med ekonomisk jämlikhet. , Lärarmarschen och upprop för äldreomsorg samlar många, som alla vill att välfärden ska få de resurser den behöver och som menar att det inte är rimligt att personalen ska bära välfärden på sina axlar genom att ständigt vara underbemannade och stressade och genom att springa fortare och få betala sina egna löneökningar med större arbetsbelastning. Men läggs sparpaket efter sparpaket fram runt om i landet. I ska man spara . I räknar man med att 100 anställda ska tas bort. I region , som jag kommer ifrån, ska man spara in av nettokostnaderna för sjukvården och kollektivtrafiken. I höjer man skatten med . Till och med tvingas bita i det sura äpplet och höja skatten. De har tvingats inse att man inte kan sänka skatten och finansiera välfärden. Det går inte ens att finansiera äldreomsorgen med engångsintäkter. och i har nog fått lära sig en hel del om ekonomi . slår alla; skattehöjningen där blir 1,50. Men i och går det inte riktigt att höja skatten, för där är den redan väldigt hög. Kommuner och Landsting varnar för att ett stort antal kommuner – ca 100 – kommer att ha underskott . Cirka 40 kommuner planerar att höja skatten – det är fler än under finanskrisen. Var tredje region gick med underskott , och fler förväntas det bli . Dessutom förväntar sig åtta av tio kommuner högre kostnader för försörjningsstöd när Arbetsförmedlingens kontor försvinner i 132 av landets kommuner. Framför allt drabbas kommuner som har låg utbildningsnivå och hög arbetslöshet. Detta är kommuner som oftast har det väldigt tufft. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget Men 73-punktsgänget fortsätter på den borgerliga regeringens inslagna linje, där skattesänkningar verkar vara mer prioriterade än välfärden. Det är egentligen inte så märkligt, då Liberalernas och inriktning på nationell nivå har handlat om skattesänkningar, privatiseringar och symbolpolitik. När skolan skriker efter resurser svarar med mobilförbud och borttagen värnskatt. När äldreomsorgen skriker efter resurser svarar med RUT-bidrag för väktare och blomvattning. tas bort i och svarar de med en mun: ”Ja, det kommer någon privat coach i stället.” förväntas skattesänkningarna för de som är mest välbeställda bli större än ökningen av generella statsbidrag för hela kommunsektorn. Resursglappet efter 73-punktsgängets förväntade resurstillskott är betydligt större än deras tillskott. Det saknas alltså en massa pengar för att behålla dagens kvalitet i välfärden. Då väljer 73-punktsgänget att ta bort värnskatten, det vill säga att genomföra en skattesänkning för dem som tjänar 59 000 eller mer. Det är alltså viktigare att förbättra ekonomin för framför allt män som tjänar eller mer än att se till att vi har pengar till äldreomsorg, vård och skola. Om man i stället skulle lägga de 6 miljarderna på att höja lönerna för hela landets alla heltidsanställda undersköterskor skulle de öka sin lön , det vill säga att landets alla heltidsanställda undersköterskor skulle kunna få en löneökning med 4 000 . Jag vet vad jag prioriterar och tror att jag vet vad de flesta skulle prioritera, men inte 73-punktsgänget. 6 miljarder motsvarar också lönen för 12 000 lärare . Tänk vad det skulle göra för skolan, för barnen, för elevernas resultat, för lärarna och arbetsmiljön! Jag kan lova att de 6 miljarderna hade gjort betydligt bättre nytta i välfärden. har de ekonomiska klyftorna vuxit i , och det i snabb takt. Vi är liksom bäst i klassen i när det kommer till detta. Vi har det minst omfördelande skattesystemet bland EU:s 15 kärnländer. Och om vi fortsätter att öka klyftorna i samma takt som vi har gjort kommer vi att gå förbi . Det känns liksom inte som att det var meningen eller kan betraktas som en del av den svenska modellen. Systematiskt har de mest välbeställda, de rikaste, gynnats i decennium efter decennium. Skattesänkningar för just den målgruppen har inneburit att lägger allt mindre som andel på det gemensamma. Det kan handla om socialförsäkringssystemen eller om offentliga utgifter för välfärden. som vi inte satsar tillräckligt med resurser på välfärden tillåter vi enorma privata vinstuttag ur den. Vi bygger ett system för segregation i skolan. Vi har flest fattigpensionärer i , och sjuka tillåts inte få sjukpenning eller sjukersättning. Att människor ska få en bostad har överlåtits till marknaden att lösa, liksom glesbygdens problem med service. Klyftorna växer på olika sätt i vårt land. Vi får allt fler rika och allt fler fattiga. , som väl knappast kan betraktas som någon vänsterorganisation, har räknat fram att vår tillväxt hade varit betydligt högre om vi hade utjämnat de ekonomiska skillnaderna. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Vårändrings-budget ekonomiska riktlinjer handlar om att lösa ojämlikheten och de problem som följer i dess spår. Vi vill se en välfärd som håller ihop, en sjukförsäkring som det går att lita på, att klyftor utjämnas och att det är vanligt folk som ska vara prio. Full sysselsättning måste självklart vara målet. Och klimatomställningen, som är absolut nödvändig, måste genomföras och vara rättvis. Trygghetssystemen ska lagas och förstärkas och ekonomiska klyftor utjämnas. De som har det bäst ställt och varit prioriterade ska så inte vara, utan de ska betala, medan den ensamstående mamman, den utslitna städaren, undersköterskan, förskolläraren, barnen och de unga ska få vara prio. Det måste gå att få en bostad. Och när man jobbat och slitit ett helt liv ska man få en pension som det går att leva på.