prot · H70934 · 2019-11-19 00:00:00 — Överskottsmålet infördes för att vi skulle se till att minska statsskulden fram till det läge då den demografiska förändringen uppstår att 40-talisterna kommer upp och då kommer att bli betydligt mer vårdkrävande. Det är precis det läge vi är i just . Vi har en låg statsskuld, och de stora 40-talistkullarna är på väg upp . Det är naturligtvis då vi ska använda det utrymme som vi har tillskapat oss . Det var min uppfattning 2015, och det är fortfarande min uppfattning. Det innebär inte att man inte har en styråra utan att man har en annan styråra. efterfrågade strukturreformer för att fler människor ska arbeta. Här har regeringen under förra mandatperioden genomfört viktiga strukturreformer och kommer naturligtvis att fortsätta det arbetet under den här mandatperioden. Vi har till exempel avskaffat det vårdnadsbidrag som infördes av den moderatledda regeringen, vi har förändrat föräldraförsäkringen så att nyanlända kvinnor snabbare kommer ut i arbete och vi införde extratjänster som i stor utsträckning används av nyanlända kvinnor då det är ett första viktigt steg ut på arbetsmarknaden för dem. Det här är åtgärder som har haft effekt. Vi såg att arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningen bland just utrikesfödda kvinnor ökade markant. Det var den gruppen som ökade snabbast under förra mandatperioden. Vi vill fortsätta det arbetet under den här mandatperioden, då vi bland annat vill införa etableringsjobb – ett intensivår när man kommer till – men också andra reformer för att fler nyanlända ska komma i arbete. Jag noterar också ett stort intresse hos för socialdemokratins arbetslöshetsmål. Man talar om alla fantastiska effekter som hade uppstått om det målet hade uppfyllts. Det bygger i så fall på effekten att arbetskraftsdeltagandet hade fortsatt vara på samma nivå som , för man hade också kunnat tänka sig ett lägre arbetskraftsdeltagande, och då hade effekterna inte varit desamma. Men jag kan notera att vi har överträffat alliansregeringens jobbmål. Om vi bara hade nått upp till alliansregeringens mål för förra mandatperioden hade det varit 100 000 färre sysselsatta än vad det är . 24 (M): Välkommen till debatten om styråror! Det var fantastiskt att höra finansministern prata om sina stora strukturreformer under förra mandatperioden beträffande extratjänster och beredskapsjobb. Det var väl inte riktigt det som gjorde att människor fick jobb att gå till. Reformer som ligger framför oss är reformer som friår och . Jag har svårt att se hur detta ska leda till att arbetslösheten sjunker. I den EU-politiska partiledardebatten kunde vi höra statsminister tala om den grova arbetslösheten. Jag erkänner att det förmodligen var en freudiansk felsägning, men ändå. Jag kan konstatera att oavsett om det rör sig om grov brottslighet eller grov arbetslöshet är förslagen få från januariöverenskommelsen för att man ska kunna komma till rätta med dessa utmaningar. Om man ska vara snäll kan man i bästa fall beskriva det som att båten guppar på. Styråran var äldre tiders och vikingars roder. I . klassiker Röde Orm gör Orm, och den enögde just inget annat än att stå vid styråran. Är det just denna klassiker som just nu ligger på finansministerns nattduksbord? 25 Finansminister (S): har jag googlat klart, och i alla fall i den budget jag får upp var det strukturella underskottet 2014 minus av bnp. Det är möjligt att det finns andra siffror från senare tid – det här var från budgetpropositionen 2016 – som är mer uppdaterade. Men det jag hittade här var i alla fall annorlunda än det som tidigare hittade. Sysselsättningen behöver fortsätta öka, men jag vill också att arbetskraftsdeltagandet ska fortsätta öka. Det är viktigt att fler, inte minst invandrarkvinnor, söker sig ut på arbetsmarknaden. Här har regeringens politik uppenbarligen varit väldigt framgångsrik, för vi ser att arbetskraftsdeltagandet ökar rejält framför allt bland utrikes födda kvinnor. Sysselsättningsgraden ökar också bland utrikes födda kvinnor. Jag kan notera att arbetskraftsdeltagandet har ökat snabbare än sysselsättningen, och det gör att arbetslösheten inte har fallit tillbaka på samma sätt som den skulle ha gjort om inte arbetskraftsdeltagandet ökat rejält. Flera av de reformer som regeringen införde under förra mandatperioden skapades just i syfte att öka arbetskraftsdeltagandet, men det är klart att det påverkar arbetslösheten så att den inte faller tillbaka som den har gjort tidigare. är det dock svårt att bortse från att politik påverkar antalet inskrivna vid Arbetsförmedlingen eftersom färre får möjlighet att delta i till exempel extratjänster, som ju är ett verktyg som är uppskattat inte bara av de arbetslösa utan också av både personal och brukare i äldreomsorgen, där det används flitigt. 300 000 fler i arbete jämfört med när tillträdde som statsminister – är det ett misslyckande eller resultatet av en framgångsrik politik? Det är naturligtvis upp till åhöraren och åskådaren att filosofera över detta, men det är klart att riktigt så mörka färgtoner som målar detta i är jag inte benägen att använda, även om jag gärna ser ännu fler i arbete. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2019/20:95 om integrationsutmaningen och stundande lågkonjunktur 26 Finansminister (S): Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att mildra effekterna av en stundande lågkonjunktur, vilka mina råd är till kommuner som inte klarar att fullfölja sitt välfärdsåtagande på grund av eskalerande kostnader för ekonomiskt bistånd samt vilka åtgärder jag tänker vidta för att kommunerna ska hantera detta ekonomiskt. Boriana har även frågat mig om jag är beredd att fatta de beslut som krävs för att inte ska ta emot fler flyktingar än vi klarar att integrera. med hög tillväxt ser vi nu en avmattning i ekonomin, både i och i världen. Om ekonomin skulle utvecklas ännu sämre och vi går in i en lågkonjunktur står väl rustat. Med hjälp av de starka offentliga finanserna kan vi både möta en eventuell lågkonjunktur och bedriva en politik för att lösa samhällsproblemen. I budgetpropositionen föreslår regeringen ett flertal satsningar på arbetsmarknadsområdet som kommer att gynna både ekonomi och invånare, oavsett konjunkturutveckling. En hög sysselsättningsgrad är en förutsättning för att den kommunala verksamheten ska kunna finansieras. För individen är ett arbete den viktigaste förutsättningen för egen försörjning. Ett jobb är även den viktigaste förutsättningen för nyanlända att etableras i det svenska samhället. De senaste årens historiskt höga sysselsättningsnivåer är därmed en god grund för såväl nyanländas etablering som kommunsektorns finansiering. Regeringen prioriterar välfärden. Under förra mandatperioden gjordes historiska satsningar, och har vi aviserat att välfärden ska fortsätta stärkas. I syfte att fastställa en ordning som är långsiktigt hållbar för har regeringen beslutat att ge en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att utreda den framtida svenska migrationspolitiken. Kommittén kommer bland annat att belysa frågor kopplade till uppehållstillstånd och försörjningskrav. 27 BORIANA (M): Tack, ministern, för svaret! Det är både fascinerande och upprörande att ett sådant intetsägande svar kan tillåtas lämna . Jag utgår från att ministern kommer att ha ett allvarligt samtal med medarbetaren som har varit behjälplig med att skriva svarstexten. Denna text ger inte ens i någon mån svar på mina frågor. I stället kryllar den av axiom, alltså självklara påståenden vars sanningshalt inte kan ifrågasättas. Några exempel: En hög sysselsättningsgrad är en förutsättning för att den kommunala verksamheten ska kunna finansieras. Så är det, men vad gör regeringen för att sysselsättningsgraden ska höjas? Särskilt allvarlig är situationen med nyanländas arbetslöshet nu när de två åren med etableringsersättning tar slut. För den stora majoriteten blir det ekonomiskt bistånd på . Många kommuner känner att staten flyr sitt ansvar för flyktingkrisen och lämnar dem i sticket, med stora ekonomiska problem och integrationsproblem. Har finansministern besökt , där 2 000 av 10 000 invånare har utomeuropeisk bakgrund? Av de vuxna i gruppen saknar jobb, och omfattas av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Dessa människor ska ha bostad, mat på bordet, kläder, samhällsservice. Ekvationen går inte ihop om de inte kommer i arbete – alltså riktigt arbete och inte påhittade sysselsättningar som inte leder till anställning. är långt ifrån ensamt. Ett nittiotal kommuner riskerar ekonomiskt underskott , och SKL ser ingen ljusning på åtminstone . I sitt svar säger ministern också: ”Ett jobb är även den viktigaste förutsättningen för nyanlända att etableras i det svenska samhället.” Detta är ju en obestridlig sanning. Det går inte att nog understryka hur viktigt det är för varje individ, nyanländ eller inte, att ha ett jobb att gå till, en lön att försörja sig och sin familj på, arbetskamrater, sammanhang, samhörighet. Men vad gör regeringen för att alla dessa nyanlända ska få egen försörjning? Planeras några reformer för att göra det mer attraktivt att arbeta än att leva på bidrag? Man lägger ned Arbetsförmedlingen. Inte för att den förmedlade särskilt många jobb eller inte behövde reformeras, men att lägga ned den utan att det finns en idé om vad den ska ersättas med är mycket ansvarslöst. Detta är ännu ett exempel på hur januariöverenskommelsen låser in regeringen i ett samarbete som omöjliggör nödvändiga reformer. Det är landets kommuner som i slutändan kommer att stå med svartepetter i handen. Jag vill därför upprepa min fråga: Vad är ministerns råd till de kommuner som kommer att kollapsa på grund av de enorma kostnaderna för ekonomiskt bistånd? Ministern svarade också att regeringen prioriterar välfärden. Jag förstår inte vad ministern menar med det. Att införa familjevecka och friår är inte att prioritera välfärden. Det är att se till att friska, arbetsföra människor jobbar mindre. 28 (M): Detta är ännu en angelägen diskussion i riksdag om några av akuta problem. Det undgår tyvärr inte någon som följer nyhetsflödet att har allvarliga problem – utmaningar kan man kanske kalla dem om man är på gott humör. Det behövs mer resurser till polisen och försvaret. Det behövs definitivt resurser i välfärden, till den åldrande befolkningen och så vidare. Detta är givetvis finansministern och alla som på något initierat sätt ägnar sig åt politik medvetna om. När det behövs mer resurser någonstans måste man, herr talman, använda mindre resurser någon annanstans. Den bästa besparing som kan göras i offentliga finanser är att få någon människa som är beroende av bidrag att i stället bidra genom arbete och skatteinbetalningar. Därför är arbetslinjen så central. Boriana Åbergs interpellation fångar just detta: Hur ska kommunerna rustas för att inte duka under ekonomiskt på grund av försörjningsstödskostnader? Det är nämligen i kostnaderna för försörjningsstöd som stora och djupa utanförskap visar sig. Det som egentligen var tänkt att hanteras genom a-kassa eller andra system ska nu hanteras av kommuner, och man måste fråga sig hur rustade de är att möta den verklighet som råder. Det finns, vilket finansministern givetvis är medveten om, kommuner som sticker ut. Min hemkommun , till exempel, har bästa integration och mycket låg arbetslöshet, just tack vare att man har en stram bidragspolitik och en aktiv arbetslinje. Även och andra kommuner har ställt om och jobbar för att klara av integrationen på ett bra sätt. Frågan är dock hur det ser ut i stora kommuner där Socialdemokraterna är ansvariga. Min fråga kommer att mynna ut i huruvida finansministern är beredd att lagstifta om att kommuner måste ställa krav på motprestationer för dem som söker bidrag. Det hjälper överallt att ha motprestationskrav. Det rustar människor mer för arbetsmarknaden, gör människor mindre benägna att söka bidrag och gör bidragstiden kortare och vägen tillbaka till egen försörjning snabbare för dem som har hamnat utanför. , som ju är Socialdemokraternas stora projekt och den största stad man styr över i , har i socialbidragskostnader. Det är ungefär en tiondel av alla försörjningsstödskostnader i hela . Socialdemokraterna i har dessutom fattat aktiva beslut om att betala ut försörjningsstöd till personer som gömmer sig i landet och inte har rätt till någon del av den svenska välfärden – en mycket aktiv bidragspolitik i stället för en aktiv arbetslinje. Detta har bidragit till väldigt stora sociala problem i . Arbetslösheten är till exempel , och 10 000 hushåll lever på försörjningsstöd. Det allra värsta är dock vad denna typ av utanförskap, okontrollerad migration, icke fungerande integration och den aktiva bidragspolitik som finansministerns parti driver ytterst får för konsekvenser. Därför, herr talman, är min fråga till finansministern om hon skulle kunna ansluta sig till krav att vi ska ha lagstiftning som inte bara gör det möjligt för kommunerna att ställa krav utan faktiskt är tydlig med att de ska ställa krav på motprestation för att bevilja någon form av försörjningsstöd. På så sätt kan fler människor komma i jobb i stället för att det ska bli som i även i resten av . 29 Finansminister (S): Många kommuner i landet har en tuff ekonomisk situation. Den stora förändringen är att antalet människor kommer att öka rejält. Detta beror på att 40-talistkullarna, som blir , är väldigt stora. är de 90-talister som är i barnafödande ålder också en stor generation. Det gör att kommunerna kommer att få både många fler äldre och fler barn framöver. Detta kommer naturligtvis att öka kostnaderna. Men det är klart att det är bra att vi lever , och det är roligt att vi föder många barn. Prognosen framöver visar däremot inte att försörjningsstöden kommer att öka och vara en stor del av de ökade kostnaderna för kommunerna. De bedöms öka tämligen marginellt . Detta hindrar inte att försörjningsstöden kan komma att öka i enskilda kommuner. Jag har nära kontakt med flera kommuner som har en tuff ekonomisk situation just för att försörjningsstöden ökar. I regeringens budget har vi också infört ett särskilt stöd för utsatta kommuner som har tagit emot många nyanlända. Därutöver har vi det särskilda stödet från Delmos, som går till socioekonomiskt mer utsatta kommuner för att stödja dem i olika integrationsåtgärder. Om jag inte missminner mig tyckte inte att det var ett bra förslag utan att skulle avslå det. Därutöver har vi gjort om stöden till skolan och infört ett stort jämlikhetsbidrag, just för att på ett bättre sätt stötta de skolor som har de tuffaste utmaningarna. En skillnad i jämfört med i många andra länder är att vi har haft ganska lite omfördelande resurser i skolan. Regeringen vidtar dessutom en lång rad åtgärder för att fler nyanlända ska komma i arbete. Under förra mandatperioden ökade som sagt sysselsättningsgraden bland utrikesfödda kvinnor och män. Av de 300 000 jobb som skapades gick 100 000 till människor med utländsk bakgrund. Inte minst ökade både sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet hos utrikesfödda kvinnor, bland annat för att vi avskaffade vårdnadsbidraget, som hade införts av den moderatledda regeringen. Vi gjorde om föräldraförsäkringen och ökade också utbildningsinsatserna. Vi vill naturligtvis fortsätta under den här mandatperioden och bland annat införa etableringsjobb. Vi inför ett ingångsavdrag. Vi inför ett intensivår och utökar samhällsorienteringen. Vi har samhällsinformation och svenska från dag ett. Vi vill att föräldralediga ska ges möjlighet att lära sig svenska. Vi vill ha språkkrav för medborgarskap. Vi förändrar EBO, något som är viktigt för många kommuner, bland annat . Det finns alltså en lång rad åtgärder i januariavtalet för att öka integrationen av nyanlända och att fler ska komma i arbete. Därutöver bedriver vi en konkret politik för att stötta kommunerna. 30 BORIANA (M): Problemen i kommuner beror inte på det ökade antalet 80-åringar eller det ökade antalet barn. De beror på det ökade antalet människor som inte kommer ut på arbetsmarknaden och som faktiskt inte har en chans att någonsin komma ut på den, på grund av att de till exempel är analfabeter. Det är något som man måste göra något åt. Bland annat måste man strama åt den okontrollerade migrationen. Den leder inte bara till problem med försörjningen utan också till en mängd andra problem, till exempel kriminalitet och bristande integration. I mångt och mycket beror avsaknaden av diskussion om ekonomi i debatten på att all kraft läggs på att diskutera den bristande tryggheten hos till exempel invånarna i . Jag tolkar ministerns svar som att det inte finns någon särskilt god beredskap på att möta den stundande lågkonjunkturen. Ministern har inget kärnfullt budskap till de trängda kommunerna. Att fatta erforderliga beslut om att minska flyktingmottagandet till en nivå som vårt land klarar av att integrera är självklart inte under några som helst omständigheter aktuellt med hänsyn till regeringskamraterna i . Det är ett viktigt besked till svenska folket från vår finansminister. I sitt svar refererade finansministern till den parlamentariska utredningen om den framtida svenska migrationspolitiken. Regeringen säger sig vilja fastställa en ordning som är långsiktigt hållbar för – i teorin. I praktiken har denna regering redan undergrävt intentionen om hållbar migrationspolitik genom en rad ogenomtänkta beslut: den så kallade gymnasielagen och den lag som underlättar anhöriginvandring utan försörjningskrav. kommer också krav på en generell amnesti för dem som inte klarar kraven för gymnasielagen och befinner sig i . Jag bara undrar: Vad tror ministern att detta sänder för signaler ut i världen? Är det att har en ansvarsfull och restriktiv migrationspolitik, eller är det tvärtom så att bara man en gång har tagit sig hit får man stanna, oavsett om man har asylskäl eller inte? Låt oss titta på direktiven till utredningen. Där finns frågor som: Ska vi ha permanenta eller tillfälliga uppehållstillstånd? Ska det införas en ny humanitär skyddsgrund? Och ska det bli möjligt att resa in i landet på olagliga grunder och få skydd? Det ser inte ut som om uppdragsgivaren vill ha en restriktiv och ansvarsfull migrationspolitik. Inget talar för att den parlamentariska kommittén kommer att lyckas den här gången heller, och som vanligt kommer det att vara kommuner som får ta konsekvenserna och kommer att behöva hjälp. Vad kan finansministern göra åt det? 31 (M): Utvecklingen i är så pass allvarlig att det borde finnas en vilja att titta upp från januariöverenskommelsen och se sig om efter bredare eller åtminstone bättre politiska uppgörelser för att lösa de problem som finns. Svenska folkets oro för att hela ska utvecklas på samma sätt som till exempel är både utbredd och befogad. har i socialbidragskostnader. Ungefär en tiondel av den totala kostnaden för försörjningsstöd i hela betalas ut i . Man har 14 procents arbetslöshet, och 10 000 hushåll är beroende av försörjningsstöd i någon form. Det är en utveckling som är mycket oroväckande och som Socialdemokraterna har realiserat i , som i grunden skulle ha helt fantastiska förutsättningar att bli ett föredöme i stället för den mycket oroliga stad som vi nu ser. Min fråga till finansministern kvarstår: Kan finansministern tänka sig ett nationellt motprestationskrav för att få uppbära försörjningsstöd? Det vill säga att alla landets kommuner behöver tillhandahålla en aktiv arbetslinje och inte bara passivt bidragsutbetalande, som sker alldeles för ofta, med som kanske främsta exempel. I är det ungefär 70 kommuner som betalar mer än per invånare i försörjningsstöd. 60 av dessa – alltså sex av sju kommuner – är styrda av socialdemokrater. När finansministern har svarat på frågan om hon är beredd på en nationell linje mot ansvarslöst bidragsutbetalande och att vi ska ha krav på motprestation kan hon gå hem och fundera på varför sex av sju kommuner som betalar ut så mycket bidrag är socialdemokratiskt styrda. 32 Finansminister (S): Boriana ägnar sig åt att lägga ord i min mun. Jag undanber mig gärna det. Det är ett vanligt och ganska billigt debattknep som vi kanske inte behöver ägna oss åt i talarstol. Boriana menar att vi borde strama åt den okontrollerade migrationen. Då kan jag berätta att regeringen lade om den migrationspolitik som vi ärvde efter . ser migrationsströmmarna till helt annorlunda ut. Regeringen arbetar hårt för att vi ska kunna få ett mer rimligt system inom EU. Har vi förberedelse för lågkonjunktur? Ja, mycket av det som jag ägnade tid och kraft åt under förra mandatperioden var just att beta av de stora underskott i de offentliga finanserna som vi ärvde av , just för att vi den dag konjunkturen vänder ska kunna ha kraft och muskler att stimulera ekonomin för att inte drabbas av en alltför djup eller långdragen lågkonjunktur om ekonomin skulle vända ned djupare än vad prognosmakarna nu säger. efterlyser bredare politiska uppgörelser. Det är intressant med tanke på att valde att hoppa av de samtal som vi hade om gängvåldet, skjutningar och kriminalitet. Sedan kom det från samtalen ändå en lång lista med åtgärder som regeringen nu jobbar för fullt med att genomföra. Jag kan bara beklaga att i det här läget, som är allvarligt, precis som påpekar, valde att ta politisk strid snarare än att samarbeta för bästa. 33 BORIANA (M): Jag beklagar om finansministern uppfattar det som att jag felciterat henne. Citaten jag har använt mig av är från det skriftliga svar som jag har fått. Den migrationspolitik som förde under sin andra regeringsperiod var kanske inte den mest ansvarsfulla. Men arbetsmarknadspolitiken, med möjligheten att flytta människor från bidragsberoende till egenförsörjning, är den bästa arbetsmarknadspolitik som någonsin har förts i detta land. Med jobbskatteavdraget gjorde man det möjligt för människor med låga inkomster att ta steget från bidragsberoende och utanförskap till eget jobb, egen försörjning, stolthet och möjlighet att utvecklas. De fick då möjlighet att skola sina barn i det vardagliga livet som handlar om att man går upp, går till jobbet, har arbetskamrater och utvecklar sitt språk genom att prata svenska på sin arbetsplats. Allt detta saknas i . Jo, för att bidragen betraktas som en likvärdig försörjning och för att det socialdemokratiska styret uppmuntrar detta. Man betraktar människor som offer, som några som måste tas om hand. Man staplar bidrag på bidrag på bidrag. Det är helt omöjligt för en människa utan högre utbildning att skaffa sig egen försörjning. Det är åt det hållet vi måste driva politiken. Jag hoppas att finansministern gör någonting åt detta. 34 Finansminister (S): Jag kan bara beklaga att Boriana ljuger om Socialdemokraterna i när det gäller deras syn på människor som behöver försörjningsstöd. Den bild som Boriana ger av socialdemokrater i är helt enkelt felaktig. Det är tråkigt att behöva höra den typen av lögner i talarstol. Det är tvärtom. När jag pratar med ledande socialdemokratiska politiker i anser de att det finns mycket kraft och potential i människor som bor i och att det behövs fler verktyg för att man ska kunna använda den kraften. Det handlar bland annat om att förbättra undervisningen i svenska, ge tidig undervisning i svenska och ha bättre möjligheter till utbildning. Men det handlar också om arbetsmarknadspolitiska insatser för alla de människor som är nyanlända och som bor i . Malmöpolitikerna ser inte dessa människor som offer, som Boriana påstod i talarstolen. Däremot menar man att det behövs många verktyg för att människor ska kunna använda och utveckla den kunskap, kompetens och kraft som de har och på så sätt bidra till samhället. I är de också väldigt angelägna om att det ska ske en förändring i EBO-lagstiftningen. Jag är väldigt glad över att regeringen kan göra en förändring. Det gör att rimligen kommer att få bättre förutsättningar än tidigare att integrera de människor som bor i .