prot · H70956 · 2019-12-20 00:00:00 — § 1 Anmälan om ny riksdagsledamot Följande berättelse hade kommit in från : Berättelse om granskning av bevis för ny ledamot av har från inkommit bevis om att (M) utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan (M) har avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nya ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). § 2 Anmälan om ersättare Förste vice talmannen anmälde att (M) skulle tjänstgöra som ersättare för (M) för hennes ledighet –, att (KD) skulle tjänstgöra som ersättare för (KD) för hans ledighet –samt att (KD) skulle tjänstgöra som ersättare för (KD) för hans ledighet –. Förste vice talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdraget som suppleant i försvarsutskottet . Kammaren biföll denna avsägelse. § 4 Anmälan om kompletteringsval Förste vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som ledamot i försvarsutskottet och som suppleant i försvarsutskottet, att riksdagsgrupp anmält som suppleant i skatteutskottet under ledighet och som suppleant i justitieutskottet under ledighet samt att riksdagsgrupp anmält som suppleant i socialutskottet och som suppleant i . Förste vice talmannen förklarade valda till Förste vice talmannen förklarade vald –till Förste vice talmannen förklarade vald –till Förste vice talmannen förklarade valda till § 5 Meddelande om partiledardebatt Förste vice talmannen meddelade att partiledardebatt skulle äga rum kl. 9.00. § 6 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2019/20:207 Interpellation 2019/20:207 Översyn av skattelagstiftningen av Per Åsling (C) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. § 7 Anmälan om granskningsrapport Förste vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till kulturutskottet: RiR 2019:39 Fri entré till statliga museer § 8 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2019/20:58 till justitieutskottet 2019/20:59 till socialutskottet 2019/20:RS7 till § 9 Svar på interpellation 2019/20:193 om insynsråd hos SCB 1 Statsrådet (S): har frågat finansministern vad anledningen är till att ministern och regeringen valt att avstå från att utse ett insynsråd för SCB och hur ministern avser att agera framöver i denna fråga. Ansvaret i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Tack för frågan om ! Regeringen har ansvaret för styrningen av myndigheter och valet av ledningsform. Flera omständigheter har påverkat processen att utse nya ledamöter i . Bland annat avvaktades valet och den därpå följande processen med regeringsbildningen. Även om det inte förordnats några ledamöter till insynsrådet ska man inte tolka situationen som att det saknas extern insyn i myndigheten eller att myndighetschefen saknar former för att inhämta råd från externa parter. I myndighetens instruktion föreskrivs att det ska finnas ett råd för den officiella statistiken med uppgift att bistå myndigheten när den utför vissa uppgifter, såsom att verka för samarbete mellan de statistikansvariga myndigheterna. Vidare har regeringen bestämt att det ska finnas ett vetenskapligt råd knutet till myndigheten med uppgift att bistå myndigheten i vetenskapliga frågor om metod och kvalitet i statistiken. Myndigheten har därutöver själv beslutat att inrätta tolv användarråd för att bland annat skapa ett system med organiserade användarkontakter. Genom användarråden får SCB kunskap om nya och förändrade statistikbehov och råd som stöd för prioriteringar kring specifika statistikområden. Sammanlagt deltar 124 ledamöter i dessa råd. Ledamöterna har sin bakgrund i relevanta användare såsom , andra myndigheter, arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer, branschorganisationer och från forskningsvärlden. Med detta sagt har jag dock inte någon annan avsikt än att tillse att det förordnas ledamöter till ett insynsråd till myndigheten möjligt. 2 i (M): Jag vill tacka statsrådet för svaret. I SCB-instruktionen, förordningen med instruktion för , regleras under rubriken ”Ledning” att myndigheten ska ha ett insynsråd som ska bestå av högst tio ledamöter. Efter att förordnandet för det tidigare insynsrådet i SCB löpte ut , före valet, har inget nytt insynsråd tillförordnats. Det är anmärkningsvärt att regeringen anför att man har valt att avstå från att utse insynsråd med hänvisning till att det var nära valet. En regering kan inte sluta fatta beslut när det är över en halv mandatperiod kvar. Det i sig föranleder ytterligare frågor. Min fråga kvarstår: Av vilken anledning har regeringen valt att inte utse ett insynsråd, när det ändå är kvar till det allmänna valet? 3 Statsrådet (S): Jag har inget annat svar än att frågan behöver lösas. Jag betonar att det ska utses ett insynsråd. Regeringsbildningen dröjde, och jag tror att det har sina skäl ändå till att inte alla frågor avgjordes när de skulle . Det är viktigt att understryka att det inte har inneburit att det inte rått insyn i SCB:s verksamhet. Den diskussion som har förevarit , som är viktig i fråga om hur statistiken förbättras och om de felaktigheter som har skett, är något som både regeringen och har kommenterat. Man måste arbeta med dessa frågor på ett bra sätt. Jag är naturligtvis inte nöjd med att det inte finns ledamöter i insynsrådet. Men har det skett ett antal granskningar av myndigheten från EU:s sida, som har god insyn i arbetet och fått bra resultat, och från Datainspektionen. Jag delar uppfattningen att det behövs ett insynsråd, och den parlamentariska insynen är viktig. 4 i (M): Jag vet att SCB i de råd och organ man själv utser har lyckats fylla platserna, men regeringen har inte lyckats tillsätta ett insynsråd, vilket står i strid med den instruktion man har gett myndigheten. Ett insynsråd vid en statlig myndighet har en oerhört viktig roll att fylla, bland annat att tillgodose behovet av demokratisk insyn och medborgerligt inflytande. utvärderingar av enrådighetsmyndigheter har ofta visat att insynsrådet är ett uppskattat stöd till myndighetschefen. uppgifter är att utöva insyn och ge myndighetschefen stöd och råd i arbetet som han bedriver. Mot den bakgrunden är det otroligt synd att man har valt att negligera behovet av ett insynsråd just i SCB. Att ett förordnande för ett insynsråd löper ut kan inte vara någon hemlighet för regeringen, vilket gör att hela beredningsprocessen för att ta fram ett insynsråd borde ha startats långt innan förordnandet löpte ut. är det kanske tre och ett halvt till beredningsprocessen borde ha startat. I det läget sa regeringen att man ville vänta in ett allmänt val. Regeringsbildningsprocessen drog ut . Men efter det har det gått ytterligare utan att regeringen lyckats bereda fram ett nytt insynsråd. Jag vill inte lägga ord i munnen på statsrådet, men kan det vara så att det brister i beredningsorganisationen? Har man för lite resurser för att arbeta med frågor om rekrytering till insynråden, eller är det i stället något i de administrativa rutinerna som brister? 5 Statsrådet (S): Jag tycker att det är bra att frågan uppmärksammas, och jag tycker att regeringen och regeringsförvaltningen behöver arbeta med att utveckla sitt arbete och sina rutiner. Det är också bra att en riksdagsledamot granskar regeringen på det viset. Men jag vill verkligen understryka att det inte har varit problem vad gäller insyn i SCB:s arbete, utan den insynen finns på olika sätt. När det gäller frågan om att ha parlamentarisk insyn och hur det ska se ut har det varit under diskussion hur praxis ska se ut och vilka rutiner som ska finnas. Det tycker jag är en fråga som vi kanske behöver ha en genomgång av. Det gäller alla insynsråd och är en diskussion vi får återkomma till. Men i det här fallet tycker jag inte att det ska råda något som helst tvivel om att vi ska utse ett insynsråd möjligt. 6 i (M): Jag tror att man måste göra skillnad på de expertråd och organ som myndigheten själv har utsett och insynsråd. Ett insynsråd har en annan demokratisk roll att fylla för en myndighetschef. Statsrådet tog i sitt inledande svar upp den sifferskandal som briserade på myndigheten . I den storm som myndighetschefen och myndigheten befann sig i då tror jag att det hade varit oerhört värdefullt för myndighetschefen att ha ett insynsråd som bollplank för att hantera detta. Ett insynsråd kunde också ha varit med i arbetet med att riskutvärdera den interna kontrollplanen för att sådant här inte ska drabba en myndighet som SCB, som är så oerhört viktig för alla beslut som vi fattar i denna kammare. Jag hoppas nu – och jag har goda förhoppningar efter svaret från statsrådet – att statsrådet verkligen ser till att visa insynsrådet större uppmärksamhet än hennes företrädare på posten gjorde. Jag hoppas att man, trots att det bara är kvar till nästa val, fattar beslut om att utse ett insynsråd för SCB. 7 Statsrådet (S): Jag vill först säga att det kan vara bra att komma ihåg att det finns 124 olika ledamöter i olika råd som har insyn i SCB och som arbetar tillsammans med SCB:s ledning. Men jag vill , som jag sa i mitt inledande inlägg, understryka att den parlamentariska delen är väldigt viktig och att den kompletterar det som handlar om insyn. Det behövs en bra debatt om SCB. Vi kommer att utse ett insynsråd möjligt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2019/20:200 om definitionen av magasin 8 Statsrådet (S): Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar agera för att svenska jägare och sportskyttar fortsättningsvis ska kunna mängdträna och delta i vissa sportskytteformer. Hon har även frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att jägare och sportskyttar inte ska drabbas negativt av den nya vapenlagstiftningens definition av magasin. Sedan regeringen presenterade förslaget om att reglera löstagbara vapenmagasin har en rad missuppfattningar förekommit i debatten. Kopparklints frågor verkar bygga på ett par av dessa missuppfattningar. Förslaget innebär att den som har tillstånd eller rätt att inneha ett visst vapen för skjutning fritt får inneha ett eller flera löstagbara magasin till vapnet. Det får man ha så länge magasinen är avsedda för samma ändamål som vapentillståndet eller rätten att inneha vapnet. Förslaget berör därför i praktiken inte våra ansvarstagande jägare och sportskyttar. De har givetvis tillstånd för sina skjutvapen och kommer även fortsättningsvis att kunna träna med sina vapen och använda de magasin som är avsedda för jakt och målskytte utan att behöva ansöka om tillstånd för magasinen. Vapenlagen kommer inte att innehålla en uttrycklig definition av begreppet löstagbara magasin. Avgörande för om vapenlagen är tillämplig eller inte kommer dock att vara om magasinet är komplett och fungerande. Det är svårt att tro att legala vapeninnehavare inte skulle ha klart för sig vad ett komplett och fungerande vapenmagasin är. Det behöver de normalt sett inte heller fundera närmare över eftersom det inte krävs tillstånd när de köper magasin som är anpassade till deras vapen. Förslaget riktar sig främst mot sådana magasin som finns i kriminella miljöer, där innehavarna inte har vapentillstånd. Vid skjutningar i sådana miljöer används oftast pistoler eller automatvapen. Det kommer att vara uppenbart för polisen och andra myndigheter som ska tillämpa lagen vilka magasin som används till sådana vapen och om de omfattas av regleringen. anser att en reglering av alla vapenmagasin på ett tydligt sätt skulle förbättra polisens möjligheter att stoppa illegal användning av skjutvapen i . Vi behöver lyssna på polisen och ge den bättre förutsättningar att beslagta alla vapenmagasin som påträffas i kriminella miljöer. På så sätt förbättras möjligheterna att stoppa skjutningar innan de inträffar. 9 KOPPARKLINT (M): Jag vill inleda med att säga att regeringens jakt på laglydiga jägare och sportskyttar måste upphöra. Jag kan i ärlighetens namn inte förstå varför regeringen över huvud taget bedriver denna jakt och hoppas att jag kan få klargörande svar på ett antal frågor. Regeringen hänvisar till att man genom detta förslag ska bekämpa olagliga vapen i den kriminella världen. Jag kan inte se hur det ska gå till, fru talman. Om vi så skulle avväpna alla laglydiga jägare och sportskyttar i hela skulle det inte påverka gängbrottsligheten det minsta. Att det införs ett krav på licens för att inneha löstagbart vapenmagasin drabbar jägare, sportskyttar och samlare på ett sätt som inte kan anses rimligt eller rättssäkert. Utöver dessa problem kan man lägga till problemen som det medför för Försvarsmakten med tanke på den enorma mängd magasin som Försvarsmakten övar med i skog och mark. Min första fråga: Om en soldat under en övning tappar ett magasin i skogen, ska då övningen avbrytas och skallgång efter magasinet inledas? Trots den massiva och konstruktiva kritiken mot detta förslag har regeringen konsekvent valt att lägga fram förslaget. Att det skulle motiveras av att man vill komma åt gängkriminella och andra brottslingar faller på sin egen orimlighet. Då finns det andra sätt att handla på. Man behöver inte vidta åtgärder som med precision träffar de laglydiga vapeninnehavarna. Ministern borde ha kunskap om att jägare och sportskyttar inte begår allvarliga våldsbrott med sina vapen. Det är också lite fult av statsrådet att påstå att jag och många med mig skulle ha missförstått hela detta förslag, när det snarare verkar vara ministern själv som har gjort det. Statsrådet verkar inte ha förstått att om man skriver in i en lag att regleringen sker i enlighet med ändamålet på vapenlicensen är det uttryckligen och endast legala vapenägare man vill reglera. Kriminella har ju inte vapenlicens till att börja med. Tittar man närmare på ändamålet ser man att det är precis där skon skaver eftersom reglerar i sina föreskrifter om jaktmedel vilken storlek man får ha på sitt magasin när man jagar med ett halvautomatiskt jaktvapen. Vapenförordningen medger ju rätt att använda jaktvapen även till övning eller tävling, men det är alltså inte det ändamålet som man har licens för. Därmed visar regeringen tydligt att den uttryckligen vill hindra jägare från att träna och tävla med sina jaktbössor. Det går inte att missuppfatta! Min andra fråga: Hur ska statsrådet se till att jägare även fortsättningsvis kan mängdträna och tävla med sina bössor? Statsrådet säger också att det är uppenbart för en legal vapenägare vad ett magasin är, trots att regeringen inte gett någon närmare definition än denna: ”Med magasin avses den behållare som är ämnad att innehålla ammunition till ett skjutvapen.” Detta inkluderar för en legal vapenägare till exempel den ask eller behållare som ammunitionen finns i när man köper den. Det inkluderar den behållare man förvarar sin ammunition i. Det inkluderar så kallade ammo cans, alltså större behållare avsedda att förvara ammunitionen i. Det inkluderar vanliga förvaringslådor av plåt avsedda för ammunitionsband men ironiskt nog inte själva ammunitionsbanden som används till kulsprutor. Min tredje fråga: Är det verkligen regeringens avsikt att tillståndsbelägga alla behållare som är ämnade att innehålla ammunition? 10 Statsrådet (S): Det här är en svår debatt eftersom interpellanten uppenbarligen missuppfattar i princip varenda del av lagstiftningen och kommer med påståenden som inte är sanna. har kommit in med två skrivelser till regeringen där man säger att en reglering av alla vapenmagasin i skulle underlätta deras arbete med att komma åt gängkriminella som skjuter. hade vi en dödsskjutning i . Detta är allvarliga problem. Om polisen då säger att man genom att reglera alla vapenmagasin i större utsträckning kommer åt de gängkriminella och kan förhindra att vapnen används vid dödsskjutningar i anser jag att vi ska lyssna på polisen och agera, och det är detta vi gör. Jag vill fråga: Är det avsikt att rösta nej till polisens begäran om en reglering av vapenmagasin i ? Det är ju ett ganska viktigt besked för den här kammaren. Sedan finns det ett antal missförstånd, och dem behöver vi hjälpas åt att reda ut. Det första är att om man har ett tillstånd att vara sportskytt eller jägare har man naturligtvis rätt att använda ett eller flera magasin. Man behöver inte söka tillstånd för detta, och man får också öva med de magasin som man behöver. Det är väldigt klart. När det gäller definitionen utgår man från att magasinet är komplett och fungerande. Det är väl ganska rimligt. Om ett magasin är komplett och fungerande är det ett vapenmagasin. Då jagar vi inte jägare och sportskyttar. Det är inte poängen. Problemet är att vi har en massa kriminella som har vapenmagasin. Eftersom det är helt oreglerat får man äga hur många vapenmagasin som helst. Jag hade tänkt bära med mig vapenmagasinet hit, men jag tyckte ändå att det var lite olämpligt att vifta med det i kammaren. Jag ska inte ha ett vapenmagasin. Kriminella ska inte ha vapenmagasin. Men jägare och sportskyttar måste ju ha vapenmagasin till de vapen som de har tillstånd för. Det är inte detta som frågan gäller, och jag tror att det är viktigt att vara tydlig med det. Detta är en fråga som är på tapeten nu eftersom vi har skjutningar och sprängningar. Eftersom detta inte är lagreglerat kan de kriminella som använder vapenmagasin och förvarar dem – ofta hemma, där polisen inte alltid kan ta dem i beslag och ibland tvingas lämna tillbaka vapenmagasin till kriminella – inte dömas för något. Med den föreslagna lagstiftningen kan en gängkriminell dömas till upp till sex månaders fängelse, på samma sätt som när det gäller ammunition. Det är detta som är syftet med lagstiftningen. Jag hoppas verkligen att riksdag lyssnar på polisen och ställer sig bakom det förslag som polisen har förordat, för det kommer att ha effekt när det gäller att bekämpa gängkriminella som helt obehindrat kan hantera och förvara vapenmagasin i exempelvis sina hem. Annars är det svårt för polisen att komma åt dem. 11 KOPPARKLINT (M): Jag står här för att ställa frågor om hur detta förslag slår mot sportskyttar och jägare. Jag överlämnar vidare hantering av detta förslag till mina kollegor i justitieutskottet. Statsrådet säger att lagen inte kommer att innehålla en uttrycklig definition av begreppet löstagbara magasin. Detta öppnar för ett gummiparagrafliknande tolkningsläge. kan man se att har betydande svårigheter att sköta vapenlicenshanteringen korrekt, för det finns ett stort antal förvaltningsrättsdomar som upphäver beslut om avslag. Ändå fortsätter att avslå licenser på exakt samma vapen. Det finns alltså tecken på att ett så otydligt lagförslag som detta skulle innebära ytterligare svårigheter för . Min fjärde fråga blir då: Hur mycket resurser kommer regeringen att förstärka med för att de ska klara av att hantera detta lagförslag? Naturligtvis ska olagliga vapen försvinna ur händerna på kriminella. Det är vi alla överens om. Det är dock två skilda frågor som bör hanteras därefter. Svenska jägare och sportskyttar ska inte straffas för att regeringen har misslyckats med att bekämpa den besinningslösa gängkriminaliteten. Argumentet att alla olagliga vapen en gång har varit lagliga används flitigt av vapenmotståndare. Det är dock ytterst få lagliga vapen med civilt ursprung som används vid brott eller för den delen stjäls från laglydiga jägare, sportskyttar, vapenhandlare eller samlare. Närmare bestämt är det ungefär ett till två vapen med svensk vapenlicens som används vid brott. Totalt finns det ca 1,8 miljoner legalt ägda vapen i landet. Dessa ett till två lagliga vapen på villovägar ska alltså ställas mot de hundratals skjutningar, sprängningar rån och övriga brott som begås i . Största andelen vapen som hamnar hos kriminella är de som är insmugglade från . har regeringen lagt ett nytt förslag till . Det kom nu . Vi moderater kommer förstås att gå igenom det noggrant i den fortsatta hanteringen i . Vår tydliga utgångspunkt är att gängbrottsligheten ska bort från vårt samhälle, men vi anser att det inte görs genom att man gör livet svårare för laglydiga jägare och sportskyttar. Om man vill reglera innehav av vapenmagasin bör man därför fundera noggrant på vad man gör, så att inte den lagliga och fullt legitima vapenanvändningen träffas. Det är högst osannolikt att man kommer åt kriminaliteten genom att förbjuda en person som har licens för vapen med ändamålet jakt och sportskytte att använda magasinet från jaktvapnet i sportskyttevapnet eller tvärtom. Däremot gör man det omöjligt att mängdträna eller tävla i vissa tävlingsformer med jaktvapnet. 12 Statsrådet (S): Det är väldigt viktigt att vi får beskedet från att man kommer att gå igenom detta noga och tar det på allvar. Det är jättebra. Jag söker inte konflikt i den här frågan. Jag tror att det vore bra om vi tillsammans lyssnade på polisen och kunde gå fram med den här lagstiftningen. Poängen med den här lagstiftningen är ju inte att försöka försvåra eller begränsa för sportskyttar eller jägare. De kommer ju när de har sina licenser att ha möjlighet att ha så många magasin de behöver för ändamålet. De har också rätt att öva för att exempelvis bedriva jakt. Det slår vi fast här. Genom att vi har en oreglerad vapenmagasinmarknad kan grovt kriminella de facto ha magasin och riskerar inte att straffas för det, och det är ett problem. Mest provocerande för mig är att poliser berättar att de inte alltid kan ta vapenmagasin i beslag alla gånger, för det måste kopplas väldigt tydligt i lagstiftningen för att de ska kunna göra det. Det har också blivit så förnedrande att polisen har tvingats lämna igen vapenmagasin till grovt kriminella individer i . Det är fullständigt orimligt! Om kriminella påträffas med vapenmagasin ska de riskera att åka i fängelse för detta, för de har inga tillstånd eller licenser. Det är detta som är poängen med förslaget. Jag förstår att det blir en diskussion om gränsdragningen och vad som är definierat och inte. Men man ska veta om att det finns vapendelar – slutstycken, pipor och ljuddämpare – som inte heller är definierade i lagtexten, men vi vet alla ändå vad en vapenpipa och en ljuddämpare är. Vi har en knivlag där vi inte i lagstiftningen har definierat vad en kniv är, men jag tror ändå inte att eller någon annan här vill slopa knivlagen, för den kan behövas för att komma åt kriminella som använder knivar. Jag är fullt överens med interpellanten om att vi inte i onödan ska försvåra för vare sig jägare eller sportskyttar, men vi ska reglera alla vapenmagasin. har vi kunnat se att Glockpistoler – de är ju rätt vanligt förekommande i kriminella miljöer – använts vid 19 mord och 50 mordförsök. är det helt oreglerat hur Glockmagasinen får användas. Man kan köpa på sig hur många magasin som helst, och kriminella kan ha dem hemma i bostaden. De vet hur lagstiftningen ser ut, så de delar på vapenmagasinet och pistolen och har magasinen liggande hemma. Då kan polisen ofta inte göra något. kan de göra det, till exempel om de ligger nära eller om man på något sätt kan binda vapenmagasinet till vapnet. Då kan de beslagtas. Detta måste vi ändra på. Polisen har i två skrivelser till regeringen begärt att vi ska göra det. Då tycker jag att vi ska ta fram en lagstiftning som ger polisen nya möjligheter att beslagta de här grejerna, så att det inte blir fler skjutningar i . Jag hoppas på ett konstruktivt samarbete i detta och att vi också reder ut en del av de oklarheter som råder. Syftet är inte att komma åt vare sig jägare eller sportskyttar. Men låt oss vara ärliga: Om man skulle ha ett vapenmagasin som helt skiljer sig från det ändamål som man har för vapnet får man ansöka om licens för det, precis på samma sätt som man gör med ammunition. Då blir det lite krångligare för den som råkar ha det. Men det kommer framför allt att drabba vapenhandlare och samlare; det är de som drabbas av detta. Vi kan tycka att det är tråkigt att de drabbas av det, men våra partier har varit ganska överens om att vi ska börja reglera kontantkort för mobiltelefoner.