prot · H60962 · 2019-03-08 00:00:00 — Det är så jag menar att demokratibiståndet också måste användas: att se till att vi ger stöd till de organisationerna. Jag tror att det är det som vi på ett bättre sätt behöver rikta in oss på plus att använda alla de organisationer som finns – , , EU-kretsen och organisationen , där vi har varit en av de aktiva aktörerna – som plattformar för att hjälpas åt. Det är så vi ökar trycket, och det är så vi håller trycket uppe för att förändringar ska kunna ske. Jag tror faktiskt inte att vi har olika åsikter om det här, och jag tycker att det blir konstigt om man ger intryck av att det här skulle vara en enkel sak och att vi plötsligt på egen hand skulle kunna införa sanktioner när vi faktiskt har gjort det gemensamt med andra EU-länder och gärna med FN och FN:s stöd i ryggen. Det är då det får effekt och kan bli kraftfullt. Sedan måste vi skriva om det här och se till att det pågår en debatt. Det är så vi bäst kan bilda opinion, och det är så vi bäst kan mobilisera andra länder och andra aktörer så att vi faktiskt kan ändra på den här situationen. Det är precis så illa som beskrev och som vi också har fått rapporter om. Det är viktigt att fortsätta insistera på den roll som vi menar att kan ha i allt det här. Jag hoppas och utgår från att vi kan fortsätta att verka kring den här frågan, och jag tackar för att han är med och driver den. Det tycker jag är väldigt bra. kan lita på att vi ska använda alla våra diplomatiska och politiska verktyg. 33 (L): Jag får börja med att be om ursäkt för mitt ordval i förra inlägget. Vi kanske uppfattar att en del ord har lite olika dignitet. Det är intressant, herr talman, att höra statsrådet här. Vi delar syn på vad som händer i och . Vi delar syn på digniteten av de brott som begås. Vi är båda väldigt upprörda. Men vi delar inte synen att det räcker med att säga att diskussioner pågår och att det räcker att man tar upp det här vid återkommande tillfällen när man träffar ryska företrädare. kallade 2017 upp ambassadören och tog då upp den här frågan. har situationen förvärrats. kom nya rapporter om systematiska våldtäkter på homosexuella i koncentrationslägren i . Det var året efter att statsrådet hade kallat upp ambassadören. Medan diskussionerna pågår begås de här brotten i . Min poäng är att det inte går att vänta . De här diskussionerna har pågått , och ingenting har hänt. Regeringen borde kanske driva frågan om att förändra vetorätten i EU så att man kan bli en tuffare röst lite oftare. Regeringen kanske borde ta initiativ till att införa tuffare sanktioner mot individer i den ryska regimen redan här och . Medan diskussionerna pågår och medan vi fortsätter att skicka arga brev och prata lite argt med företrädare efter företrädare pågår de här brotten i , och det måste få ett stopp. 34 Utrikesminister (S): lyssnar inte riktigt på vad jag säger. Vi skiljer oss åt, tror jag, bara på punkten där förespråkar att man skulle göra det här ganska ogenomtänkt och utan att ha EU med sig. Jag tror inte på det. Jag tror att vi blir mycket starkare om vi agerar via EU. Jag står ju här och säger gång på gång att vi tycker att det här är en viktig och nyttig diskussion och att vi alls inte är främmande för att införa fler sanktioner och använda detta även för den här typen av brott. Men vi menar att det måste ske på ett organiserat sätt där man faktiskt också har undersökt vilka konsekvenser det får. När ska man lyfta sanktioner, och hur ser det ut rättsligt? Allt det där behöver vi faktiskt tänka igenom. använder vi alla de verktyg som har nämnt. Vet hur vi har träffat den ryske ambassadören sedan vi sist kallade upp honom? Det är klart att de här frågorna kommer upp gång på gång. Vi är villiga att lyfta dem också till politisk nivå och inte bara diskutera dem på ambassadörsnivå. Vi stöder civilsamhället, som ett av de länder som syns mest, och vi är mycket aktiva på alla de här plattformarna och i alla de organ som har att hantera dessa frågor. Jag har inte hört vad mer det skulle kunna vara, men vi är absolut villiga att se till att vi också genom EU – för då blir vi starkare – kan diskutera om det behövs ytterligare sanktioner. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2018/19:57 om säkerhetsbedömning inför försäljning av fastigheter 35 Statsrådet (MP): har frågat civilministern vilka säkerhetspolitiska hänsyn som har tagits när beslutat sig för att sälja fastigheter på strategiskt viktiga platser, och om en sådan analys har gjorts: Vem har gjort den säkerhetspolitiska analysen? Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Det offentliga står inför betydande utmaningar i fråga om förvaltningen av fastigheter. Förändringar och ökade krav när det gäller klimat, miljö, ekonomisk utveckling, omvärldsförändringar med mera ställer även krav på den statliga fastighetsförvaltningen. För att klara uppgiften måste statens fastighetsförvaltning vara kostnadseffektiv och ha en ändamålsenlig struktur. Det innebär att staten kontinuerligt ser över sitt fastighetsinnehav. En fastighetsförvaltande myndighet får sälja fastigheter om de inte alls eller endast i ringa utsträckning behövs i statens verksamhet och om det inte finns särskilda skäl för att fastigheterna fortfarande ska ägas av staten. Enligt förordningen (1993:527) om förvaltning av statliga fastigheter med mera framgår att varje fastighetsförvaltande myndighet har skyldighet att hålla en aktuell plan över sådana fastigheter som inte behövs för statlig verksamhet och som inte av andra särskilda skäl bör vara kvar i statens ägo. Den aktuella lista som interpellanten refererar till är en sådan plan som upprättats av , , och betyder inte att alla fastigheter på listan kommer att avyttras. När SFV har konstaterat att en fastighet troligen inte långsiktigt behövs för statlig verksamhet och att den inte av särskilda skäl bör vara kvar i statens ägo sätts fastigheten upp på avyttringsplanen. Först därefter läggs resurser på att genomföra en grundligare utredning om dessa kriterier gäller berörd fastighet och vilka övriga förutsättningar som kan gälla för en eventuell avyttring. I den processen kontaktar SFV andra berörda myndigheter som kan ha behov av fastigheten eller på annat sätt har intresse i fastigheten. I detta arbete undersöker SFV också eventuella säkerhetsaspekter eller säkerhetspolitiska aspekter och kontaktar berörda myndigheter. 36 (KD): Tack, statsrådet , för svaret! Bakgrunden till den här interpellationen är att det avslöjades av att har beslutat sig för att avyttra ca 30 fastigheter som är i statens ägo. Det är en lista som är värd att uppmärksammas. Den innehåller kronholmar, tullstationer, gamla försvarsanläggningar och delar av riksdagskvarteret. Jag vill särskilt sätta det i samband med det stora tillslag som finsk militär, polis och säkerhetstjänst gjorde i Åbos skärgård mot ryska företag som har gjort strategiska fastighetsköp. Det är mot den bakgrunden jag vill veta vilken analys som har gjorts av olika säkerhetsaspekter innan de här objekten har kommit upp på försäljningslistan. Jag undrar över försvarsanläggningarna som ligger i strategiskt viktiga områden, till exempel här utanför , och försvarsanläggningen i . Hur tänker statsrådet och regeringen säkerställa att det inte blir en upprepning av det som hände i ? 400 personer från polisen, försvaret, sjöfartsbevakningen, gränsbevakningen och skattemyndigheten gjorde ett tillslag mot företaget . Företaget har ägnat sig åt att köpa upp mark och byggnader på strategiska platser. Det handlar om djupa farleder, militära skyddsområden och flygfält i Åbos skärgård. På ägorna har företaget byggt stora fastigheter, muddrat ut hamnar och iordningställt rejält tilltagna kajer, bland annat för två nyinköpta finska militära båtar som inte hade målats om . Man gjorde också landningsplatser för helikoptrar. Och bland annat , verksam vid , gör den klara kopplingen till det säkerhetspolitiska läget. Han säger: ”Den finska Skyddspolisen (motsvarar svenska ) har i ett utlåtande till sagt att detta kan vara tecken på att främmande makt förbereder sig logistiskt för olika typer av påverkan.” På frågan om det finns anledning att tro att ryska fastighetsköp görs i strategiska områden också i svarar : ”Ja, absolut. Varför skulle det inte äga rum här?” Han påpekar också att ”vi lever i samma geopolitiska säkerhetssfär”. Frågan jag vill ställa är: Vilka mått och steg har ministern och tagit för att vi inte ska se en upprepning av det som höll på att hända i och som man var tvungen att ingripa mot i den finska skärgården ? 37 Statsrådet (MP): Jag vill tacka för interpellationen. Det är alltid viktigt att hålla säkerhetsarbetet på absolut högsta nivå. Det gör den här regeringen, precis som tidigare regeringar har gjort före oss. Jag vill börja med att understryka att det inte har skett några förändringar när det gäller hur man säljer fastigheter under den här regeringen jämfört med några tidigare regeringar. Lagen som jag refererade till är som sagt och har gällt för alla regeringar . Myndigheter som har haft fastighetsförvaltningsansvar även under tidigare regeringar har alltså haft den här typen av listor. På det sättet är det ingen förändring. Jag utgår från att interpellanten har förståelse för att staten inte till varje pris alltid ska äga allt som den har köpt och ägt. Det måste finnas en flexibilitet för att kunna göra sig av med fastigheter som man inte behöver för att kunna förvärva fastigheter som man nu behöver men inte visste om . Den typen av flexibilitet är viktig att bibehålla. När det gäller den enskilda fastigheten är det ett myndighetsansvar. Jag redovisade i mitt svar att man, när man inte längre behöver fastigheten för egna eller statens ändamål, har ett ansvar att ha kontakt med andra myndigheter som ska bedöma just säkerhetspolitiska aspekter. Skulle de komma fram till att det är en fastighet som behövs, till exempel viktig infrastruktur eller en viktig fastighet för att vi ska klara säkerhetsarbetet, ska man såklart ändra sig och inte sälja fastigheten. När det gäller det mer övergripande arbetet har vi sett ett behov av en mer aktiv inställning. Där har det också gjorts utredningar. överlämnades betänkandet Kompletteringar till den nya säkerhetsskyddslagen. I betänkandet föreslås bland annat ett utökat kontrollsystem vid överlåtelse av egendom ”som har betydelse för säkerhet eller ett för förpliktande internationellt åtagande om säkerhetsskydd”. Med egendom avses i det fallet både fast och lös egendom, till och med immateriella tillgångar. Betänkandet har som sagt lämnats av en utredning och är nu ute på remiss. När remissvaren kommer in får vi möjlighet att ta förslagen vidare. Därmed har vi förutsättningar för att göra ett mer genomgripande arbete. Utöver det tillsatte vi en parlamentarisk kommitté som delvis tittar på frågor som gäller fastigheter och skydd av just totalförsvarsverksamhet. Kommittén som utreder förbättrat skydd för totalförsvarsverksamhet ska lämna sitt slutbetänkande . Jag tror att interpellanten också är en del i det arbetet, om jag inte har fått fel information. Utredningen tittar bland annat på om det finns behov av att föreslå åtgärder ”för att förebygga och hindra att väsentliga totalförsvarsintressen exponeras för risker i samband med överlåtelse och upplåtelse av viktigare infrastruktur som bedöms vara av väsentligt intresse för totalförsvaret”. Utredningens betänkande kommer att hanteras av Försvarsdepartementet. Man lämnade också ett delbetänkande . Regeringen har alltså sett utmaningen och agerat. Vi har tagit fram förslag som är under beredning; de är antingen i slutfasen av att utredas eller redan beredda och föremål för remissbehandling. Det är ett gediget arbete. Jag tror att vi med de underlagen kommer att ha bättre förutsättningar att värna säkerhetsintressen än tidigare regeringar kanske har haft på grund av att man inte har sett behoven på samma sätt. Det här är också en anpassning till en mer utsatt geopolitisk situation. Det är bra att vi har varit förberedda. 38 (KD): Jag tänker att statsrådet håller på en hel del med bostäder. Vad jag har förstått är det hans ansvarsområde. Är det inte ett konstigt förhållande att man lägger ut exempelvis en bostad till försäljning och sedan funderar på hur man ska ha det? Är det inte en bakvänd ordning oavsett, men särskilt när det gäller svenska anläggningar som har använts inom Försvarsmakten? Är det inte bakvänt att man inte först kontrollerar? Statsrådet nämner utredningen. Det stämmer att den pågår. Men varför i all världens dagar låter man gå ut med listan innan utredningen är klar? Det pågår ett arbete i Försvarsberedningen, som jag har förmånen att sitta med i. Vi har arbetat och lade fram en rapport som heter Motståndskraft. Den handlar om det civila försvaret och hur vi kan få ordning på det igen. Det är tyvärr i princip nedlagt. I utredningen är vi också noga med att påpeka att det är ett tuffare säkerhetspolitiskt läge. Jag reagerar på att statsrådet säger att föregående regeringar har agerat på samma sätt. Men har vi ett tuffare säkerhetspolitiskt läge. var åtminstone sju av de åtta partier som ingår i Försvarsberedningen överens om att man inte kan utesluta ett angrepp mot . Då tänker jag att det här är fel tajmning. Försvarsberedningen ska vara klar med rapporten ; vi håller på och spurtar. Som jag uppfattar det nu är samtliga partier, kanske med något undantag, i alla fall en kraftig majoritet, överens om att det behövs en rejäl upprustning av . Det skulle behövas en fördubbling av armén. Vi behöver förstärka vår marin rejält. Vi behöver också stärka flygvapnet så att vi kan använda våra reservbaser igen. Kort sagt är vi i ett uppbyggnadsskede. Då blir det lite konstigt om vänsterhanden inte vet vad högerhanden gör. Kanske kommer det tillbaks till det som vi föreslog. Om man ska bygga upp ett totalförsvar vill vi att de myndigheter som har ansvar för totalförsvaret på något sätt ska vara samlade under Försvarsdepartementet. Som det är nu ligger MSB under . Andra myndigheter är utspridda på ett sätt som inte är bra. Här sker det saker, och det blir stuprör som inte är bra. Tycker statsrådet inte själv att det vore rimligare om man kollade upp detta i förväg och innan den här listan kom ut? Hade det inte varit bättre att invänta den pågående utredning som tittar på frågor som dessa liksom Försvarsberedningens arbete som ska vara klart ? Hade det inte varit bättre att se vad som hade blivit konsekvensen av det och om Försvarsmakten verkligen kan undvara de fastigheter som är ute på hemsidan för försäljning? 39 Statsrådet (MP): Låt mig börja med att konstatera att de principer som vi nu använder för fastighetsförvaltning är samma principer som har gällt för tidigare regeringar, inklusive alliansregeringen. Det är värt att påminna att precis som denna regering sålde även alliansregeringen fastigheter. Jag hoppas att vi kan vara överens om att en regering och de myndigheter som regeringen utser för skötsel av fastighetsförvaltningen måste ha möjlighet att göra detta. Det gäller inte minst för att se till att det finns en försvarskapacitet som är uppdaterad och har möjlighet att agera mot de säkerhetshot som finns. Om vi kommer fram till att vi behöver förstärka försvaret kommer det med säkerhet att innebära att vi behöver köpa in ny utrustning och eventuellt köpa nya fastigheter för att klara av försvarets behov. En förutsättning för att klara detta är att man har en uppdaterad fastighetsförvaltning och även möjlighet att inte behålla allt det som man faktiskt inte behöver för statlig verksamhet. Det borde inte vara en kontroversiell fråga. Jag hoppas att kan hålla med om det. Det är ingen säkerhetsrisk att konstatera att vår bedömning är att en viss fastighet inte längre fyller någon funktion för statlig verksamhet. Som jag väldigt tydligt redogjorde för i mitt interpellationssvar slutar det inte med att man lättvindigt säger: Vi ser inget direkt behov, så därför säljer vi den . Det handlar i stället om en gedigen process i vilken man konsulterar andra myndigheter. I processen ser man verkligen till att alla som har kunskap på området har möjlighet att komma med synpunkter. Om det då visar sig att det finns skäl att behålla fastigheten, till exempel säkerhetspolitiska skäl, säljs den självklart inte, utan man behåller den i statlig förvaltning. Detta är samma principer som har gällt även hos tidigare regeringar. Det är bra att ha fokus på dessa frågor, vilket regeringen också har. Vi har tillsatt utredningar. En av dem har kommit med förslag som vi nu håller på att behandla. En annan utredning är på väg med förslag. Även dessa kommer vi att behandla. Jag tycker inte att det i sig gör att vi ska stoppa all verksamhet i statlig regi, till exempel ändra lagstiftning som har gällt . Våra fastighetsförvaltande myndigheter har faktiskt ett ansvar att ha en aktuell lista över fastigheter som de bedömer inte behövs i statlig verksamhet. Jag tror inte att detta vore rätt svar på de säkerhetspolitiska risker som finns för . Vi har bättre förutsättningar att rusta i en osäker värld om vi i stället har en flexibilitet i fastighetsförvaltningen. För att det inte ska råda några missförstånd vill jag återigen framhålla att inga fastigheter kommer att säljas om någon med säkerhetspolitisk expertis bedömer att dessa fastigheter på något sätt utgör en risk eller att man av säkerhetsskäl behöver ha kvar dem i statlig regi. Av precis den anledningen finns en gedigen process så att man kan fånga upp sådan kunskap och se vilka intressen den statliga verksamheten kan ha. Det finns heller ingen anledning att måla upp risker som inte finns. Vi har en process och struktur där vi ser till att myndigheter konsulterar varandra för att kunna fånga upp den typen av kunskap. Om det finns säkerhetspolitiska skäl till att fastigheten har ett särskilt värde kommer det att fångas upp i processen. Utöver detta ser vi dessutom över om det finns särskilda åtgärder som behöver vidtas för att vi ska kunna säkerställa att vi har ett gediget säkerhetspolitiskt arbete. Jag hoppas att har respekt för den demokratiska processen, det vill säga att vi lyssnar in remissinstansernas synpunkter och att det finns en pågående gedigen utredning som framöver kommer med ytterligare förslag. 40 (KD): Denna interpellationsdebatt sker även i ljuset av olika händelser. Jag tänker exempelvis på det som skedde . gjorde då ett uppmärksammat gripande som handlade om olovlig underrättelseverksamhet. Det påpekades att detta är ett problem som ökar. Det förekommer mer olovlig underrättelseverksamhet, spionage, mot . har även sagt att krigsförberedelser pågår – därmed inte sagt att krig är på gång. Vi har dock ett tuffare säkerhetspolitiskt läge. Det är tråkigt att det är på detta vis, men det är den verklighet vi lever i. Jag blev därför förvånad när jag såg denna lista komma ut. Jag blev även förvånad över en ordning som jag tycker är fullständigt bakvänd. Först lägger man ut en lista över sådant som finns till försäljning. Därefter ska man kontrollera om fastigheten kan säljas. Jag undrar vad detta konkret betyder. Kommer det att göras en säkerhetsprövning av köparna om ni skulle komma fram till att sälja exempelvis anläggningarna på , på och i ? I samband med det som hände inte långt härifrån, i den finska skärgården, ställde jag liknande frågor. Där har det blivit ett jätteproblem, och man har fått göra ett väldigt stort ingripande. Det visade sig att man från ryskt håll strategiskt hade köpt upp områden. Det finns även ett samband med det som hände i och , där ryssarna ville använde hamnarna för Nord Streams räkning. Vi har alltså ett tuffare säkerhetspolitiskt läge nu än för fem och . Därför måste man ta sådana hänsyn. 41 Statsrådet (MP): Jag vill passa på att tacka för interpellationen. Det är bra att vi håller frågorna uppdaterade och har dem i fokus. Så har regeringen agerat, vilket vi båda borde kunna glädjas över. När det gäller en liknande situation som den i finns det i säkerhetsskyddsförordningen en bestämmelse om informations- och anmälningsskyldighet när statliga myndigheter avser att överlåta verksamhet som är av betydelse för rikets säkerhet eller som särskilt behöver skyddas mot terrorism. Som jag nämnde har en statlig utredning föreslagit att bestämmelsen ska utvecklas så att det blir en tydligare kontrollfunktion vid överlåtelser av egendom som har betydelse för säkerhet eller ett för förpliktande internationellt åtagande om säkerhetsskydd. Detta kontrollsystem ska enligt förslaget även tillämpas vid försäljning av fastigheter. Det pågår alltså ett arbete, vilket vi borde kunna vara nöjda med. Som interpellanten vet har regeringen också tillsatt en parlamentarisk utredning. Den tittar delvis på denna fråga. Det gäller utredningen med direktivet Förbättrat skydd för totalförsvarsverksamhet. Utredningen ska lämna sitt slutbetänkande. Den har tittat på om det behövs ytterligare åtgärder ”för att förebygga och hindra att väsentliga totalförsvarsintressen exponeras för risker i samband med överlåtelse och upplåtelse av viktigare infrastruktur som bedöms vara av väsentligt intresse för totalförsvaret”. När utredningen kommer med sina förslag finns möjlighet att även ta dem vidare. Låt oss konstatera att försäljningen av statliga fastigheter inte är något som sker hipp som happ eller utan att man har en kontrollerad process. Det sker tvärtom med yttersta kontroll. Man har dialog med andra myndigheter för att säkerställa att fastigheter där det kan finnas säkerhetspolitiska intressen eller som på olika sätt är viktiga för statlig verksamhet inte säljs. Så har man gjort tidigare, och så kommer även denna regering och våra myndigheter att agera. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2018/19:82 om parlamentsstöd till 42 Statsrådet (MP): har frågat mig om jag anser att den politiska utvecklingen i ger skäl för att fortsätta betala ut stöd till landets politiker. Inför valen i fanns förhoppningen att de skulle innebära början på en ny demokratisk era i landet. Själva valdagen genomfördes relativt fredligt, men kort därefter rapporterades det om våldsamheter. Många människor utsattes för övergrepp och allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Flera personer miste livet. Jag ser med stor oro på utvecklingen i landet. försämrades det ekonomiska läget. Det har lett till oroligheter, och det har rapporterats om bland annat allvarliga kränkningar och övergrepp av de mänskliga rättigheterna på civila i samband med strejker och protester. Övergrepp och våld måste upphöra. måste genomföra politiska såväl som ekonomiska reformer för att vända utvecklingen i landet samt återvinna befolkningens och det internationella samfundets förtroende. Det svenska utvecklingssamarbetet ska gå till länder där behoven är som störst, inklusive vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter. Regeringen har fastslagit i utrikesdeklarationen att vi kommer att öka vårt demokratibistånd och stå upp för demokratins försvarare och institutioner. Ett centralt fokusområde för svenskt bilateralt utvecklingssamarbete i är att främja ökad respekt för mänskliga rättigheter, stärkt demokrati samt rättsstatens principer. En viktig del i detta arbete är att främja demokratiska och effektiva institutioner i landet. För att kunna få till stånd ett långsiktigt hållbart demokratiskt samhälle krävs att institutioner såsom parlamentet stärks. Förutsättningarna för utveckling är generellt bättre i länder med välfungerande offentliga institutioner. Vi engagerar oss för det zimbabwiska folket på de områden och genom aktörer där vi ser att kan göra skillnad. har inte något direkt samarbete med den zimbabwiska regeringen. Det svenska bilaterala biståndet till kanaliseras via multilaterala aktörer och till civilsamhällesorganisationer.