prot · H60975 · 2019-04-09 00:00:00 — Slutligen, fru talman: Jag funderade jättemycket på vad jag skulle säga här – vad som skulle kunna påverka ledamöter att lyfta blicken lite och försöka se verkligheten som den är, se den utsatthet och den misär som svensk migrationspolitik har skapat för den grupp barn och unga som kom hit med hopp om ett liv i trygghet och säkerhet, ett liv fritt från krigets dagliga faror med terrorattacker och våld, fritt från hotet om att tvingas gifta sig som tolvåring, fritt från risken att tvångsrekryteras av talibaner eller IS, ett liv med frihet att gå i skola, frihet att leva öppet som hbtq-person, frihet att kunna bekänna sig till den gud man tror på eller att slippa tro alls, ja, frihet att leva sitt liv som barn eller som ung. Migration och asylpolitik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap De möttes av värme och omsorg på många håll, inte minst i civilsamhället. I lotteriet av långa väntetider och lapptäcket av oförutsägbar och ständigt skiftande lagstiftning, rättsosäkra åldersbedömningar och svårbegripliga säkerhetsbedömningar har en del fått stanna. Men politiken svek en annan grupp, ibland med dagars skillnad från den som fick uppehållstillstånd, ibland med felaktiga åldersbedömningar, ibland med tilltro till ett nätverk som inte finns. Den gruppen bärs fortsatt av civilsamhället. Jag tycker, fru talman, att det är hög tid att denna kammare axlar det ansvaret och sätter punkt för lidande, otrygghet och utnyttjande. Amnesti är ingen lösning som söker lättvindigt. När lagstiftning och mottagande fungerar ska det inte behövas, men i akuta och särskilda situationer kan det vara nödvändigt. De unga som lever sina liv som hemlösa på , och ska inte spegla vår migrationspolitik. Låt oss i stället tillsammans göra detta till historien om ett land som insåg att barn och unga har farit illa av politiska beslut och ge en amnesti som släpper in dem i våra samhällen, i våra skolor och på våra arbetsplatser! 13 (SD) replik: Jag hade inte tänkt begära replik; det var väl nu under de sista sekunderna som den blev till. Men den föranleddes också av att sa att hon verkligen ville få oss att lyssna. Jag tror att man begår ett misstag om man inte tror att alla i den här kammaren ser misären och problemen. Det är inte det som är kruxet här, utan det är att vi ser olika bakgrunder till att det har blivit som det har blivit och också olika vägar ut ur det. Jag tror att det är där vi alla bör börja för att nå fruktsamma förändringar framöver. Det är mot bakgrund av detta jag vill ställa min fråga. Vi har ju debatterat den här frågan , och jag har tidigare ställt frågan till om amnestier, om vi ska ha regler eller inte och hur man ska få dem att efterföljas. Jag vet att det på många sätt är en extraordinär situation som vi har haft. Det krävdes en sådan för att fler skulle börja prata om många av problemen. Men en del i att det blev så är att det fanns en gräns för hur många som kunde komma till vårt system, som det då var uppbyggt. En sådan gräns kommer att finnas alldeles oavsett vilket system man har – om man inte har helt fri invandring, vilket inget av våra partier trots allt förespråkar. Min fråga blir därför: Vilka åtgärder vill se – jag ska inte fråga om hon ser risken; det har vi tagit i tidigare debatter – för att säkerställa att en amnesti, om vi nu skulle genomföra en sådan i det här läget som vill, inte blir ett incitament i sig för ytterligare vågor att välja eftersom man vet att när det blir kris kommer att strunta i sin lagstiftning och ge amnesti? Vad ser för väg runt detta incitament? 14 (V) replik: Migration och asylpolitik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap Amnesti är en sak som historiskt har använts i när det har varit en stor topp. Vi såg det runt 2004. Det har också använts i andra europeiska länder. Just därför tror och vet jag att detta inte är en faktor som gör att färre eller fler söker sig till . Vi har sett, både i och i , att det inte är detta det handlar om. Vad det handlar om är att skapa ett samhälle som faktiskt tål förändring. Här tycker jag att det finns väldigt stora skillnader mellan hur och ser på ett starkt och stabilt samhälle med en stark välfärd som klarar av detta. Det är nämligen inte, fru talman, människor på flykt från krigets som har skapat exempelvis dagens orättvisa pensionssystem; det är en majoritet här i . Det är inte ensamkommande från som har gjort den budget som ger de rikaste 23 gånger mer än de fattigaste; det är tillsammans med delar av borgerligheten. Det är inte ensamkommande som vill slopa värnskatten så att rikaste direktörer får en skattesänkning på 67 000 ; det är regeringen tillsammans med och Liberalerna. Det är där konflikten är: Vad är ett starkt samhälle? Hur får vi en stark välfärd som klarar av förändring? Oavsett om det handlar om flyktingmottagande, en stor naturkatastrof eller andra typer av kriser behöver vi ha ett starkt samhälle. Jag för min del väljer att föra fram en politik där vi omfördelar, där vi ser till att det faktiskt går att ha en välfärd. Det jag ser från sida är att ni väljer att skylla på dem som kom allra senast i stället för på dem som faktiskt bär ansvaret. 15 (SD) replik: Tack, , för förhoppningen att detta inte ska leda till ytterligare incitament att ta sig hit. Vi gör helt enkelt olika bedömningar av vad som skett historiskt. För mig är det alldeles uppenbart att den lagstiftning vi har haft och den argumentation som tyvärr förts fram bland annat från vissa delar av civilsamhället, som i princip har lovat saker som lagstiftaren sedan känt sig nödgad att förverkliga, exempelvis gymnasielagstiftningen, har lett till en bild av som påverkar vilka som söker sig hit och vilka som söker sig till andra länder. Jag tror inte att vi kommer att komma längre, så jag har ingen uppföljande fråga. Jag kan dock konstatera att bör titta närmare på vår budget. Om hon tittar ordentligt kanske hon ser att vi faktiskt har ett tydligt och generöst omfördelningssystem, att de stora vinnarna med vår budget är kvinnor och äldre som har svag ekonomi och att vi inte skyller på enskilda som har tagit sig hit utan på en politik som har tillåtits skena, en politik där man utan någon plan har satsat mer och mer på ett område, migrationspolitiken, och därmed tvingats prioritera om på andra områden. Sedan bör väl och hennes partikollegor också fundera på det stöd som man ger, passivt eller aktivt, till en regering och en budget som kommer att skära i exempelvis satsningar på äldre och utsatta därför att det fortfarande satsas på områden, bland annat migrationspolitiken, där man inte har någon ordentlig plan. Det är väl ett medskick snarare än en uppföljande fråga. 16 (V) replik: Migration och asylpolitik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap Jag har tyvärr tittat på budget. Jag ser att man år gör enorma nedskärningar i den kommunala budgeten – enorma nedskärningar för just kommunerna, som har ansvaret för våra äldre, för skolorna och för viktig samhällsservice. Det är vad jag ser. När jag ser en nyhet om att Attendo på ett av sina vårdboenden har 52 dementa på 2 anställda och gör stora vinster vet jag också att är just ett sådant parti som tycker att det är okej. Man låter vinsterna få fortsätta forsa ut, stoppar dem i de rikastes fickor, skyller på andra som har kommit – och har mage att skära i kommunernas budget! Det är vad jag ser när jag ser budget, och det är inget fint. 17 HANS (KD): Jag står givetvis bakom alla de reservationer som har, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 20 och 23 i SfU16, reservation 3 i SfU17, reservation 1 i SfU 18 och reservation 4 i SfU19. Att debattera fyra olika områden inom migrationspolitiken är en utmaning, men vi borde faktiskt även diskutera integrationspolitiken. När integrationspolitiken inte fungerar undergrävs nämligen migrationspolitikens legitimitet, och då duger inte aldrig så vackra ord. Att vi lyckas med integrationen är det som i slutändan möjliggör att vi får plats för någon mer, inte någon mindre. Vårt asylsystem ska ge skydd för personer på flykt undan krig och förföljelse. Det är min bestämda övertygelse att vi genom att utforma en långsiktigt hållbar migrationspolitik, som bygger på ordning och reda, fortsatt kan vara ett öppet land. Därför ska också de som har fått ett nej lämna landet. Vi kristdemokrater har varit en mycket aktiv part för att försöka få fram verktyg, om vi kallar dem så, inom migrationspolitiken för att på ett effektivt men också rättssäkert sätt kunna hantera den nya verklighet som har kommit över oss. Vi agerade när vi såg att det svenska och det europeiska asylsystemet utsattes för stora påfrestningar. meddelade vi att vi anser att de som beviljas asyl i som huvudregel ska ges tidsbegränsade uppehållstillstånd. Vi ville se en snabb avslagsprocess för dem som var asylsökande från så kallade säkra länder. Vi föreslog också flera åtgärder för att asylsökande snabbt skulle komma i egen försörjning. De förslagen kritiserades till en början hårt, inte minst av statsminister , som menade att det var helt fel ingång. Men han och regeringen kom att ändra sig. Vi kunde därför, sex partier tillsammans, sluta en överenskommelse , där en del av de åtgärder som vi kritiserats för fanns med. Vi såg att det fanns behov av fler åtgärder. Bara en månad senare presenterade partiet därför förslag om införande av tillfälliga gränskontroller och förslag för att få till mer effektiva avvisningar. Vi ville också tillsätta en kriskommission. Även fick vi kritik, men vi vet att omsvängningen har kommit och att en helt ny migrationspolitik sedan har tagit plats i vårt land. Migration och asylpolitik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap Den tillfälliga lagen, som vi kommer att debattera och inte här och , har vi delvis varit positiva till från sida, men vi har också riktat en tydlig kritik mot den. Vi motsatte oss inskränkningen av familjeåterföreningen. Vi vill ha kvar synnerligen och särskilt ömmande skäl. Vi menar att det tillfälliga uppehållstillståndet för alternativt skyddsbehövande är för kort. Vi avvisade sedan kompletteringen 2017 om uppehållstillstånd för studier på gymnasienivå. Vi menar att man inte ska ha specialregler för en särskild grupp. Här var det ganska prövande, tänker jag, att de personer som följt reglerna, som accepterat myndighetsbeslut och som inte hade en lika stark röst inte fick en andra chans. Detta är en jättekort beskrivning, fru talman, av några intensiva år inom svensk politik då det politiska systemet fattade en rad olika beslut. Det har lappats och lagats. kommer vi att få en parlamentarisk kommitté om den framtida migrationspolitiken. Det är bra. Det är någonting som vi har efterlyst. Här ska vi kristdemokrater vara en aktiv och konstruktiv part för att få till stånd en långsiktig migrationspolitik som kännetecknas av rättssäkerhet. Vi kristdemokrater återkommer ofta till detta med rättssäkerhet. Den som följt debatten och turerna kring exempelvis hanteringen av konvertiter vet att vi fört fram kritik mot hur processen sett ut när det gäller hur man ska bedöma huruvida en så kallad konversion ägt rum eller inte. Vi har pekat på att kunskapsfrågor är missvisande i och med att tro i grunden är relationell. En person är inte för att han eller hon vet att det finns 66 böcker i utan för att han eller hon tror på att är hans eller hennes frälsare. Jag lade fram ett utskottsinitiativ i socialförsäkringsutskottet. Det handlade om att ge regeringen i uppdrag att snabbutreda prövningen av konvertit‑, ateist- och apostatärenden i syfte att säkerställa att rättssäkerheten tillvaratas. meddelade regeringen att man ändrat i regleringsbrev för att just säkerställa rättssäkerheten och få till en likformig tillämpning i ärenden där religiös uppfattning åberopas. Det är en viktig och korrekt åtgärd. Inte minst visar rapporten på just detta. Det är en utredning som tog initiativ till, men man har haft hjälp av Equmeniakyrkan, Evangeliska Frikyrkan, och . I rapporten visar man på anmärkningsvärda skillnader i bedömningen av konvertiter på olika håll i landet – det vill säga man pekar på en möjlig brist i fråga om en likformig tillämpning. Det finns alltså all anledning att fortsätta att bevaka den här frågan. Jag yrkar således bifall till reservation 23 i SfU16, som vi kristdemokrater står bakom tillsammans med och . Konvertitfrågan belyser något annat viktigt: behöver en inspektion för migrationsfrågor, en inspektion som verkar för rättssäkerhet och effektivitet genom hela migrationsprocessen. Målet med en sådan inspektion är att upptäcka systembrister och på så vis säkerställa rättssäkerheten för den enskilde och få till ett fungerande samarbete mellan olika myndigheter. Om detta handlar reservation 20, avseende asylprocessen, i SfU16. Jag yrkar således bifall till den. Migration och asylpolitik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap Vi har en så kallad tvåårsregel, som har sitt ursprung i att vi vill försöka komma åt skenäktenskap. Det finns exempel på män som systematiskt utnyttjar utländska kvinnor genom att inleda ett förhållande. Lagen har justerats, men det har inte inneburit att kvinnornas situation förbättrats i avsedd omfattning. I betänkandet Kvinnor och barn i rättens gränsland påpekar utredaren att tusentals kvinnor söker hjälp efter att de har utsatts för våld av sina män. Det finns en rad ytterligare åtgärder som behövs. Det handlar om utdrag och kontroller av referenspersoner. Om detta handlar reservation 3 i SfU17, som kristdemokrater och sverigedemokrater står bakom och som jag yrkar bifall till. Det är ställt utom allt tvivel att vi behöver få tillgång till kvalificerad arbetskraft. har exporterat ord som smorgasbord – eller smörgåsbord – och ombudsman. håller vi enligt den internationella affärstidningen på att exportera ett nytt ord: kompetensutvisningar. Låt inte bli känt för att vi utvisar kompetent arbetskraft från på grund av obetydliga förseelser! Vi måste minska regelkrånglet, korta väntetiderna och få bort de här utvisningarna, som skadar vår ekonomi och vår förmåga att vara konkurrenskraftiga . Om detta handlar reservation 1 i SfU18, som kristdemokrater och moderater står bakom. Jag yrkar bifall till den. Sist men inte minst handlar det om medborgarskapet. Det är någonting som innebär både rättigheter och skyldigheter. Medborgarskapet, menar vi kristdemokrater, ska ses som ett mål och inte som ett medel. Av den anledningen vill vi uppvärdera medborgarskapets betydelse. Vi tycker att det är fullt rimligt att de som ansöker om medborgarskap har genomgått undervisning i samhällsorientering och har levt ett skötsamt liv. De som blir medborgare i varken kan eller ska naturligtvis lämna sitt arv helt bakom sig, men de ska ta seden dit de kommer. Om detta handlar reservation 4 i SfU19, och jag yrkar bifall till den. 18 (L): Tiotals miljoner människor är på flykt i världen . rasar krig och konflikter vidare, och nya flyktingkatastrofer skapas. Kriget i fortsätter, och i grannländer , , , och trängs miljoner flyktingar. Minst 3 miljoner människor har tvingats att lämna sina hem i , där kommunistiska knarkbanditer har förstört landet. Just nu eskalerar strider i . Dessutom står två stora länder, och , nu på randen till en revolution där deras odemokratiska, korrupta ledare drivs från makten. Nya konflikter läggs ovanpå gamla konflikter. På flera håll i världen bor andra, tredje och ibland till och med fjärde generationen i flyktingläger. På små ytor och under knappa förhållanden tvingas familjer att leva år . Där föds barn – det blir nya barn utan att områdena riktigt växer. Där växer barn upp, i många fall utan möjlighet till fungerande skolgång, sanitet, sjukvård och så vidare. Detta flyktingliv eller flyktingskap river upp familjer och omkullkastar den sociala ordningen. Det är självklart också en grogrund för nya konflikter eftersom många människor i lägren, framför allt unga människor, lätt kan rekryteras till militanta grupper och så vidare. Migration och asylpolitik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap är den humanitära hjälpen väldigt eftersatt. humanitära hjälpprogram, Unocha, Programme, UNHCR och så vidare lider av kronisk underfinansiering. Många av appellerna som FN kommer med – appeller för att hjälpa flyktingar i olika konflikter runt om i världen – finansieras inte ens till hälften av årsbehovet. Många länder som har kapacitet att hjälpa flyktingar gör inte det. De struntar i att sluta avtal med om att bli programländer och ta emot flyktingar. De bryr sig inte heller om att bygga upp kapacitet för att kunna hjälpa personer som kommer. Detta är givetvis ett stort bekymmer. Flyktingsituationen i världen är på inget sätt avtagande. Tvärtom kommer den att fortsätta , förmodligen under resten av våra liv. har tagit ett stort ansvar för att hjälpa människor på flykt. Vi har tagit ett avsevärt större ansvar än vad många andra länder har gjort. Och vi ska fortsätta att göra det; vi ska fortsätta att ta vårt ansvar, och det måste ske på ett långsiktigt och hållbart sätt. Vi ska följa asylrätten, och vi ska ge ett värdigt mottagande till asylsökande och nyanlända. måste kraftfullt agera för att andra länder också ska ta sitt ansvar. Om länder i hjälps åt att ta sitt ansvar kommer flyktingströmmarna också att vara hanterbara. Men om några länder, till exempel , och några länder till, tar ett betydligt större ansvar än andra länder i den norra delen av blir inte situationen hållbar vare sig på kort eller på lång sikt. Vi har stora utmaningar i vårt land vad gäller asylpolitiken, mottagandet och integrationen av personer som sedan får stanna i . Det saknas bostäder. I en rad områden i har skolan och svårt att klara sina grundläggande uppdrag. Det saknas tolkar, och många asylsökande vittnar också om en otrygghet på boenden – för att nämna några exempel. Vi ser också ett växande utanförskap där stora grupper människor som har kommit till har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Människor tvingas till svartjobb, där man inte har några egentliga rättigheter, och luras av oseriösa arbetsgivare. Många har dessutom skuldsatt sig för att kunna komma till och måste sedan betala av dessa skulder när de är här i landet. Därtill ser vi en växande grupp personer som har fått avslag på sina asylansökningar, och som alltså inte har rätt att stanna i , men som vägrar att lämna landet och i stället har gått under jorden. Många utvisningar är också svåra att verkställa till följd av oklara identiteter och till följd av att hemländerna är ointresserade av att ta emot sina medborgare. Liberalerna står för en värdig och anständig migrationspolitik, där vi i tar vårt ansvar och investerar i integration av nyanlända. menar vi att inte kan föra en flyktingpolitik som kraftigt avviker från andra länder i vårt närområde. Vi måste kunna ge långsiktigt goda förutsättningar för våra nya invånare att få bostäder och jobb och att inkluderas i vårt samhälle. Vi har höga ambitioner för , och det tror jag att vi alla här inne i kammaren kan skriva under på att vi ska ha. Vi ska ha väldigt höga ambitioner för , för vår levnadsstandard här och för våra möjligheter här i vårt land. Det innebär att vi inte vill bidra till att skapa nya proletariat med utanförskap och stigmatisering, som följer av detta. Det innebär att vi måste ha en invandring till som är på nivåer som vårt samhälle också klarar av att hantera. Migration och asylpolitik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap ska det skapas en parlamentarisk kommitté för att se till att långsiktigt kan få en hållbar och fungerande migrationspolitik. Vi välkomnar detta från Liberalernas sida, och vi argumenterade också för detta i valrörelsen. För att integrationen ska fungera är det viktigt att människor lär sig svenska språket. Det är givetvis svårt att få jobb i om man inte förstår vårt språk och om man inte kan tala svenska. Därför har vi från Liberalernas sida – även , när vi hette – argumenterat för vikten av att vi uppvärderar svenska språket. Vi har också sagt att vi vill se ett språktest när man ansöker om medborgarskap. i alliansregeringen försökte vi få till stånd detta, men vi blev motarbetade av de andra partierna i koalitionen. ser det dock äntligen ut att kunna bli verklighet med ett språktest tack vare januariavtalet. Avslutningsvis vill jag säga några ord om vikten av arbetskraftsinvandring till . Många företag har svårt att hitta nya medarbetare. Kompetensförsörjningsproblemen drabbar vår ekonomi. Det är därför givetvis viktigt att vårt näringsliv kan rekrytera personer också utomlands. Det hotar inte jobben i . Det hotar inte jobben för den inhemska befolkningen, utan det bidrar tvärtom till en större dynamik i vår ekonomi, till att vår ekonomi växer och till att nya jobb kan skapas. Men det finns en rad problem vad gäller arbetstillstånd, möjligheterna att förnya arbetstillstånd och möjligheterna att byta arbetsgivare man har arbetstillstånd. Det tydligaste problemet är givetvis de så kallade kompetensutvisningarna, som även tidigare talare har tagit upp i sina anföranden. har vi i Liberalerna arbetat för att vi ska ta itu med dessa problem. Vi gjorde det också ofta i alliansformat under förra mandatperioden. finns nu tydliga skrivningar om att det ska ske. Det här måste vi få bukt med, och det är nu upp till bevis för Socialdemokraterna att på allvar prioritera denna fråga. Det är inte rimligt att arbetskraft i ska utvisas härifrån på grund av mindre, ibland nästan bagatellartade, misstag eller förseelser från arbetsgivarens sida. Om arbetsgivaren gör fel är det inte arbetstagaren som ska utvisas från . Det finns en orimlighet och en ologiskhet i hela detta system. Människor som lever i , som arbetar här, som betalar skatt här och som sköter sig ska inte utvisas. Det borde vara utgångspunkten. Problemen med kompetensutvisningar drabbar inte heller bara enskilda personer och företag; de skapar också ett dåligt rykte för utomlands, vilket kan få till följd av välutbildade och duktiga personer i stället söker sig till andra länder för att arbeta där. Det innebär att vi går miste om viktig kompetens för viktiga näringsbranscher i , inte minst it- och telekomsektorn, digitala bolag, start-ups och så vidare. Vi har en rad reservationer och några särskilda yttranden från Liberalernas sida. Jag står förstås bakom alla dessa, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 11 och 49 i betänkande 16, reservation 13 i betänkande 18 och reservation 6 i betänkande 19. 19 (SD) replik: Migration och asylpolitik, Anhörig-invandring, Arbets-kraftsinvandring och Medborgarskap Även klickade jag in mig för replik i sista sekunden. Apropå att det ska finnas tydliga skrivningar om kompetensutvisningar letade jag febrilt igenom den version av den sakpolitiska överenskommelsen som jag har sett och som man hittar om man söker online. Punkt 21 har förvisso ”Problemet med kompetensutvisningar måste lösas” som en liten inledande rubrik. Andra punkter har efter rubriken en text som utvecklar den med något konkret. Men under punkt 21 står det: ”Ett särskilt visum för högkvalificerade som vill söka jobb eller starta företag ska införas (Utredning 2019. Nya regler från ). Dagens regler för arbetskraftsinvandring ska värnas.” Var är de tydliga skrivningarna om vad det är man ska utreda, vad det är man vill komma fram till och vilka problem det finns? Det finns betydligt tydligare skrivningar under andra punkter. Och ska man verkligen vänta till 2021? Finns det inga delar som man skulle kunna försöka få igenom tidigare än så? Det här är som sagt ett problem som vi har jobbat med . Förra mandatperioden försökte utskottet till och med lagstifta självt, visserligen på ett sätt som av många orsaker inte föll väl ut – vi som satt i utskottet då vet vilka orsakerna var.