prot · H60969 · 2019-03-28 00:00:00 — Det är vårt ansvar att se till att våra myndigheter och aktörer samverkar på ett sätt och organiserar sig på ett sätt som gör att medborgarna kan få det stöd som man kan förvänta sig. Det gäller särskilt, skulle jag vilja säga, när livet vänder och man drabbas av sjukdom. Vi har därför uppdrag, inte minst till men också till Arbetsförmedlingen, om en syn på nolltolerans mot att människor ska behöva hamna mellan stolarna. Vi har också ett dialoguppdrag till när det gäller dialogen med hälso- och sjukvården. Det här måste fungera. Det väntar sig medborgarna, och det är krav som vi ställer. 87 (S): Tack, , för svaret! Jag har en snabb fråga: Vad behöver vi göra närmast här i kammaren för att få ordning på det här? 88 Statsrådet (S): Absolut närmast nu ligger den utredning som pågår, där har ett särskilt uppdrag att se över de delar i sjukförsäkringen som upplevs som kantiga. Vi har också en nationell samordnare i som ser över hela sjukskrivningsprocessen från ax till limpa, som man säger, just för att titta på hur de olika aktörerna samverkar. Han lämnar sitt första delbetänkande . Vi följer detta mycket intresserat. 89 (M): Jag har en fråga till arbetsmarknadsminister som rör arbetsmiljön. Jag vill dock börja med att konstatera att lärarbristen är enorm i . Det är den som antalet arbetslösa lärare ökar. Anledningen till att det ökar är en bristfällig arbetsmiljö. Allt fler säger nämligen upp sig på egen begäran. De gör det av hälsoskäl som är kopplade till arbetsmiljön. Nio av tio lärare hinner inte med sitt uppdrag under ordinarie arbetstid. Lärare lämnar yrket av hälsoskäl – i av lärarbrist. har inte råd att tappa fler bra lärare. Med anledning av detta vill jag fråga vilka åtgärder ministern avser att vidta för att förbättra arbetsmiljön för lärare. 90 Arbetsmarknadsminister (S): Det är en oerhört angelägen fråga som tar upp. Jag känner själv igen den eftersom mitt eget yrke är lärare. Det behövs naturligtvis insatser i skolan för fler anställda och för att förändra läraryrket så att lärare kan koncentrera sig på att vara lärare och avlastas många av de andra arbetsuppgifter som tar en orimligt stor andel av lärarnas arbetstid. Det är någonting som mina kollegor på arbetar med. När det gäller arbetsmiljöfrågorna tog under förra mandatperioden fram nya föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö. De har varit mycket användbara, och de används ute på arbetsplatserna. När jag talar med både arbetsgivare och skyddsombud hör jag att deras bedömning är att man har utnyttjat kanske bara hälften av den potential som finns i det nya regelverket. Jag har därför stora förhoppningar om att detta nya regelverk ska kunna bidra till substantiella förbättringar. 91 (M): Precis som vet jag hur det ser ut i skolan, för när jag inte vikarierar som riksdagsledamot här är det där jag befinner mig. Jag möter många lärare. Senast hade jag besök från en skola där lärarna vittnar om de här problemen. Man berättar också om hur lärare står handfallna inför hotet och våldet som eskalerar i skolan. Anmälningarna har dubblerats på bara . Vad avser att göra åt hotet och våldet som lärare får utstå på sin arbetsplats? 92 Arbetsmarknadsminister (S): Det är skolhuvudmännen som är ytterst ansvariga för att säkerställa att man har trygghet ute på skolorna. Regeringen är självklart en partner i detta arbete, inte minst när det gäller resurser till skolsektorn. Det är viktigt att vi kan ha en bra arbetsmiljö i skolorna, både för elever och för lärare. Lärare är ett av de bästa jobb och yrken man kan ha. Men det är också viktigt att vi använder våra lärare så att de får brinna för sitt yrke och inte tyngs av alltför många andra arbetsuppgifter. Måttfull marknadsföring av spel 93 i (SD): Jag har en fråga som riktar sig till statsrådet . trädde ny lagstiftning i kraft för spelpolitiken i . Enligt den lag som gäller på området ska marknadsföring av spel till konsumenter vara måttfull. Vad som betraktas som måttfullt ska fastslås genom praxis, men än finns ingen praxis att förhålla sig till. Däri ligger också det problem som vi har sett i med spelreklam som är massiv till sin omfattning och som på sina håll också har aggressiva inslag. Det handlar om spelreklam som knappast kan betraktas som särskilt måttfull av många svenskar – detta trots färsk lagstiftning som har trätt i kraft på området. Säkerligen är det många svenskar som undrar om det var så här det skulle bli med regeringens nya spelreform. Mot bakgrund av detta undrar jag om statsrådet ser att man hade kunnat gör något mer på förhand för att förhindra den omfattning av och aggressivitet i spelreklamen som vi har sett . 94 Statsrådet (S): Tack, , för denna viktiga fråga! Jag är oerhört glad att vi har återtagit kontrollen över spelmarknaden och att vi återigen, , har jurisdiktion över de bolag som bedriver spelverksamhet på den svenska spelmarknaden. Det är en skyldighet vi har gentemot våra medborgare som stat. är regleringen på plats, och processen är igång. Vi har rättsprocesser som handlar om just måttfull marknadsföring. Men regeringen är inte nöjd med läget i spelreklamen. Vi ser en alltför aggressiv marknadsföring av spelverksamhet, och mängden reklam hamnar i direkt konflikt med de syften som lagstiftningen hade. Mot den bakgrunden har vi träffat spelbranschen och framfört att de behöver självreglera. De har fått en tidsfrist. , precis före denna frågestund, hade jag ett möte med spelbranschen då de återkom med sitt svar. Min initiala bedömning är att vi står ett steg närmare en skärpt lagstiftning. Men mer behöver göras. Vi ska skydda våra konsumenter. Konsumentskydd och hållbar konsumtion 95 (S): En hållbar konsumtion är en viktig del i att nå Agenda 2030-målen. Slit-och-släng-samhället är i detta sammanhang ett stort problem. Fenomenet har givetvis många förklaringar. Status och mode är en faktor. Konsumtionshetsen drivs av att ständigt ha det nyaste och det coolaste. För mig är detta som ni ser kanske inte det viktigaste. Ändå drivs även jag in i slit-och-släng-trenden, detta eftersom många varor inte håller måttet. Kvaliteten är helt enkelt dålig. Rätten till reklamation är i detta sammanhang en viktig pusselbit, men som statsrådet känner till är lagstiftningen förvirrande med olika tider och olika regler. Lagstiftningen skapar därmed en väldigt hög tröskel för att den enskilde konsumenten ska få sin rätt och motverkar därmed också Agenda 2030-målen. Därför vill jag fråga statsrådet: Hur kommer statsrådet att agera för att stärka konsumentens rättigheter på detta område? 96 Statsrådet (S): Tack, , för den här viktiga frågan! För oss kommer de konsumentpolitiska och konsumenträttsliga frågorna att vara prioriterade . Det finns ett starkt behov av att förstärka konsumenters skydd, inte bara på spelmarknaden utan generellt. Därför tittar vi också på den fråga som lyfter. Här pågår också EU-lagstiftning, och regeringen deltar självklart aktivt i det arbetet. Vår ambition är att konsumenters skydd även på detta område ska förstärkas. Även om det är EU-harmoniserade områden har vi naturligtvis möjlighet att påverka EU-processen, och det tar vi med oss. 97 (M): I valrörelsen gjorde Socialdemokraterna försök att vinna väljare med bland annat familjeveckan. Trots det gjorde Socialdemokraterna sitt sämsta val . Det är dock inte det dåliga valresultatet jag vill diskutera här utan vad vi tillsammans kan göra för att nå högre jämställdhet och ökad trygghet. Familjevecka låter sympatiskt men är mycket kostsamt. Fullt utnyttjad är kostnaden , och bnp minskar med . Jag skulle gärna vilja få svar på hur statsrådet vill prioritera för att finansiera detta och varför regeringen när det behövs stora trygghetsinvesteringar, fler poliser och kortare vårdköer väljer att prioritera att vuxna, friska människor ska vara hemma från jobbet. 98 Statsrådet (S): Att investera i barnfamiljer är en mycket god investering. I har vi under socialdemokratisk ledning arbetat för att se till att kvinnor ska ha en möjlighet att förena karriär och familj. Vi har gjort det genom världens mest generösa föräldraförsäkring. Vi har gjort det genom att arbeta hårt för att se till att män och kvinnor delar mer lika på ansvaret för barn, hem och familj, bland annat genom vikta månader i föräldraförsäkringen. Detta har resulterat i att nu har en av världens absolut högsta sysselsättningsgrader bland kvinnor. Vad det har bidragit till när det gäller tillväxt i vårt land finns det numera också siffror på. Men vi vet också att många familjer har svårt att få vardagen att gå ihop med heltidsarbete. Föräldrar behöver mer tid tillsammans med sina barn. Därför är en investering i en familjevecka en investering i ett svenskt familjeliv men också i ett ännu starkare . Så är det! Stängningen av Arbetsförmedlingens kontor 99 (S): Min fråga går till arbetsmarknadsminister . Efter det att kammaren med hjälp av röstade igenom och servettskiss till budget ser vi effekterna. lades ett varsel på 4 500 anställda inom Arbetsförmedlingen. presenterades nyheten att 132 arbetsförmedlingskontor runt om i landet kommer att läggas ned eller förändras. Min fråga till statsrådet är vilket besked vi kan ta med oss när vi åker hem till våra valkretsar och träffar medborgare, arbetssökande, arbetsförmedlingspersonal och andra. Hur ska vi kunna lösa den problematik som uppstår? 100 Arbetsmarknadsminister (S): Den budget som röstade igenom har skapat betydande problem för Arbetsförmedlingen och i förlängningen ännu större problem för de arbetslösa som behöver stöd för att kunna komma in i arbete. Från det att regeringen tillträdde är dock jag ansvarig för verksamheten, och vi kommer att säkerställa att vi ska ha en så bra och väl fungerande arbetsmarknadspolitik som möjligt. Arbetsförmedlingens besked att man tänker stänga 132 kontor menar regeringen är ett förhastat beslut. Regeringen förbereder ett uppdrag till Arbetsförmedlingen om att ta en annan typ av hänsyn i kontorsstrukturen så att vi kan säkerställa en statlig närvaro i hela landet och att Arbetsförmedlingen inte släcker ned kontor innan det finns fungerande alternativ. Med det uppdraget är min bedömning att Arbetsförmedlingen behöver göra ett omtag när det gäller kontorsfrågan. Jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda 101 (M): Jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda fortsätter att öka. När arbetslösheten bland inrikes födda nu minskar i spåren av högkonjunkturen ökar den i stället bland utrikes födda och är nu uppe i , detta trots att regeringen har gjort sitt bästa för att dölja arbetslösheten i olika former av dyra och ineffektiva subventioner, exempelvis extratjänsterna, som inte leder till osubventionerade arbeten. Jobbklyftan riskerar att slita isär vårt samhälle. Utanförskap och arbetslöshet är en viktig orsak till växande otrygghet. Min fråga går därför till arbetsmarknadsminister : När kommer regeringen att agera för att bryta utvecklingen med denna växande jobbklyfta mellan inrikes och utrikes födda? 102 Arbetsmarknadsminister (S): tar upp en viktig fråga. Jag kan dock glädja med att klyftan mellan inrikes och utrikes födda faktiskt minskar. Sysselsättningsgraden ökar i samtliga grupper, men den ökar snabbare för utrikes födda och den ökar snabbast för utrikes födda kvinnor. Med detta vill jag på inget sätt negligera det stora problemet med den skillnad som finns, men utvecklingen när det gäller sysselsättningsgraden går faktiskt åt rätt håll. Vi har också nästan kunnat halvera tiden för nyanlända flyktingar att komma i arbete jämfört med hur det såg ut . Utvecklingen går alltså tvivelsutan åt rätt håll. Man kan dock på inget sätt vara nöjd med situationen. Alldeles uppenbart behöver fler åtgärder vidtas för att nyanlända och de som står långt från arbetsmarknaden snabbare ska komma in i arbete. En viktig sådan pusselbit är de etableringsjobb som vi tillsammans med arbetsmarknadens parter arbetar för att införa. Dessa riktar sig precis till dem som står långt från arbetsmarknaden, och de ska leda till varaktig anställning. Frågestunden var härmed avslutad. § 7 (forts. från § 5) Trafiksäkerhet (forts. TU7) 103 (S) replik: Ledamoten talade i sitt anförande om vikten av att öka säkerheten på våra vägar. Jag lyfte också upp i mitt anförande att det historiskt sett har funnits en bred samsyn kring nollvisionen och trafiksäkerhet. Men inte minst har jag och Socialdemokraterna blivit väldigt oroliga för den fortsatta utvecklingen. Jag undrar hur kommer att agera nu när tillhör en grupp i där man gör allt man kan för att motsätta sig arbetet med det så kallade Vägpaketet, som har en stor och avgörande roll för trafiksäkerheten. Tänker bidra till att det på riktigt blir ordning och reda på våra vägar? 104 (SD) replik: Jag vill tacka ledamoten för frågan. Det är lite intressant att frågan kommer upp. Alla som har följt arbetet vet mycket väl att vår representant i , , har drivit frågan mycket hårt. Han hade också ett nära samarbete med framlidne parlamentsledamoten . I det arbete och det mobilitetspaket som lades fram fanns många förslag på förändringar för att få stopp på cabotagetrafiken. Det fanns lösningar på hur vi skulle kunna få styr på allt som sker inom transportnäringen. Tyvärr behandlades inte ärendet som gick. Talmannen plockade bort det från dagordningen. Det fanns nämligen 1 500 ändringsyrkanden i det. Då ansåg man att det inte var möjligt att behandla. Ärendet kan möjligtvis komma upp . Men det är ingen som tror det. Vår historia i detta är alltså att vi har drivit frågan mycket hårt genom vår representant, . Vi kommer också att driva frågan hårt här hemma i riksdag. Vi måste få ordning ute på vägarna. Det kan inte fortsätta på det här sättet, med otillåten cabotagetransport, otillåten kombitrafik, trafik med fordon som inte har tillstånd, bromslösa fordon, fordon som inte har tillräckligt mönsterdjup på däcken, förare som saknar körkort, förare som saknar yrkeskompetensbevis och så vidare. Det duger inte. Jag tar gärna i hand och jobbar vidare med frågan. Vi måste komma fram till en lösning. 105 (S) replik: Jag vill tacka för svaret. Det har arbetats med det förslag som har varit på väg fram för beslut i EU. Det handlar inte minst om just kör- och vilotiderna och om att stoppa social dumpning men också om nya regler för cabotage. Det är som sagt helt avgörande punkter för att vi ska nå en ökad trafiksäkerhet. har förslaget dock, som själv lyfte upp, stoppats från att ens läggas fram för beslut. Det är oklart hur det kommer att påverka trafiksäkerheten på våra svenska vägar. lyfte upp att skulle ha varit drivande i arbetet. Från min och Socialdemokraternas sida är det oklart hur arbete för detta de facto ser ut. Det är nämligen vi socialdemokrater som gång på gång står upp för sjysta villkor på hela arbetsmarknaden, även i transportsektorn. Det här är helt avgörande. Det är inte på det sättet att vi har drivit på för lite i frågan. Vi har tvärtom varit mycket drivande. Och ser vi att grupp i de facto har gjort allt för att förslaget inte ska kunna läggas fram för beslut. Är det inte bara retorik från när ni påstår att ni står upp för detta, ? Eller tänker ni gå vidare på riktigt, som du säger här? Är det retorik, eller kommer det att bli verkstad av det här för ökad trafiksäkerhet? 106 (SD) replik: Ledamoten kan andas lugnt. En sak kan jag lova: Vi kommer att kämpa med den här frågan. Och vi kommer att ligga på för att få till stånd en lösning. Vi måste få kontroll på vägarna. Socialdemokraterna talar gärna om att de förlängde klampningstiden från 24 . Det var tämligen verkningslöst i verkligheten. De talar om skärpt beställaransvar. Men det var bara på papperet. Det som de gjorde var att ändra texten lite när det gällde tillstånd. De bommade helt och hållet det här med cabotage och kombitrafik och når inte det egentliga fusket. Vi har inte sett någon ökning av antalet trafikpoliser. som den här regeringen och den tidigare regeringen har verkat har antalet trafikpoliser, mina gamla kollegor, minskat. Det är någonstans kring 120−150 personer som går ut på asfalten . Det är för få om man ska komma åt det här. Det måste till en ändring. Jag går gärna i armkrok med och för att få ut fler trafikpoliser på vägarna. Det är ett absolut krav om vi ska komma till rätta med det här. Det kontrollerar inte sig självt. Det är inte på det sättet att de som har gjort fel själva kliver in och betalar böter. Det måste finnas en myndighet som talar om att det är stopp och att man kommer att få betala om man inte sköter sig. 107 (C): Vi debatterar trafikutskottets betänkande TU7 om trafiksäkerhet. Jag kommer att göra visa nedslag gällande trafiksäkerheten. Inledningsvis vill jag meddela att självklart står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 10. Viltstängsel räddar liv. Ändå saknar många landsvägar fortfarande viltstängsel. Som exempel kan jag nämna min valkrets och mellan och med bland annat genomfart i och kommuner. Delar av denna väg är utrustad med viltstängsel. Vissa delar är det inte. Vägsträckan är ett stort pendlingsstråk som knyter samman flera kommuner och län. Vägen trafikeras också av tunga transporter, vilket gör att viltstängsel behöver prioriteras högre. Vid analyser av viltstängslens effekter framträder en tydlig bild av att viltstängsel är det effektivaste sättet att förhindra viltolyckor. Viltstängslen bör även kombineras med viltvarningssystem samt lösningar som gör att vilt kan ta sig både över och under vägarna, för att inte skapa inlåsningseffekter och förskjuta olycksriskerna till någon annan plats. tycker att det är angeläget att ta ansvar för att våra större vägar med omfattande pendlingstrafik är säkra att färdas på. Med anledning av de stora samhällskostnader som viltolyckor genererar måste det även vara samhällsekonomiskt lönsamt att investera i viltstängsel på de vägsträckor som är mest olycksdrabbade. Att ha bra däck året om ökar trafiksäkerheten på våra vägar. Enligt svensk lagstiftning ska vinterdäck användas på personbilar, lätta lastbilar och bussar med en totalvikt av högst mellan och då vinterväglag råder. Vinterdäck ska vara däck som är särskilt framtagna för vinterväglag och kan antingen vara så kallade friktionsdäck eller dubbade däck. Mellan och är det förbjudet att använda dubbade vinterdäck, om det inte är vinterväglag som motiverar användning av just dubbade däck. Det är alltså tillåtet med dubbdäck mellan och . kan konstatera att dessa regler innebär att man har på sig att byta från sommardäck till dubbade vinterdäck men för att byta från dubbade vinterdäck till sommardäck. Många behöver hjälp med att byta däck på sin bil. Det skapar arbetstillfällen för många verkstäder, inte minst specialiserade däckverkstäder. Ofta är dessa verkstäder mindre företag som har en hektisk tid då det är säsong för däckbyte. Vi vill trycka på att vårt land är avlångt. Det finns olika typer av väderförhållanden i vårt land under samma tider . För att ge rimlig chans till planering och spridning av arbetet anser att tiden mellan kravet på att ha vinterdäck och när dubbade vinterdäck inte längre får användas åtminstone bör fördubblas från dagens . Vidare kan vi i konstatera att den enskilde medborgaren måste uppfylla krav på medicinsk lämplighet för att få lov att ta och behålla körkort i . Kraven syftar till att bidra till god trafiksäkerhet och handlar bland annat om syn, hörsel och andra hälsoaspekter som är viktiga i trafiken. har noterat att antalet återkallelser av körkort på medicinska grunder nu ökar. Transportstyrelsen bedömer att det trots detta finns betydligt fler som på grund av medicinska orsaker inte klarar trafikens krav än de som får sina körkort återkallade. Personer som får körkortet indraget på grund av synfältsbortfall kan ansöka om att testa sin syn och får därefter i många fall tillbaka körkortet. , , har tillsammans med medicinsk expertis på uppdrag av Transportstyrelsen arbetat fram ett simulatortest som bedömer körförmågan hos personer med synfältsbortfall. Testresultaten kan sedan användas som underlag vid dispensansökan. kan dock konstatera att det är en långdragen och kostsam process för den enskilde med en synskada att få tillbaka körkortet. I många andra EU-länder är ordningen en annan. Där ges den enskilde möjlighet att få sin körförmåga prövad innan körkortet dras in. ställer sig positivt till ett motsvarande system i för personer som inte har allvarligare synavvikelser än vad som är möjliga att få dispens för. För att ändra dagens system krävs dock en ändring i körkortslagen. anser därför att regeringen bör se över gällande lagstiftning och återkomma med förslag till om en förändrad lagstiftning som ger möjlighet för personer med mindre allvarliga synnedsättningar att få sin lämplighet prövad, genom exempelvis ett körprov, innan körkortet eventuellt dras in. Att ha körkort är för många livsnödvändigt. Många kan säkert komma ihåg den dag då man körde upp och fick sitt körkort. Men som allt annat i samhället måste saker och ting ständigt förnyas och uppdateras. Det tillkännagivande som kommer att rikta gentemot regeringen i denna fråga angående en generell översyn av förarutbildningen är mycket välkommet. Det är viktigt att denna översyn tittar på ny teknik och kostnader för och förenkling av körkortsutbildningen men också ser över hur man ska kunna komma åt olagliga trafikskolor, som på sina håll blivit allt vanligare. Tidsomställningen mellan vinter- och är en fråga som flitigt diskuteras runt om i landet, vid köksbord och vid olika samlingsplatser. kom beskedet från att tidsomställningen inom unionen ska slopas och att varje land har på sig att bestämma vilken tid man vill ha, vinter- eller . Statskontorets utredning som presenterades visade att de områden som påverkas av tidsomställningen är folkhälsan och samordningen av tiden i andra länder. Inom övriga områden som man undersökt, som energi, transporter, jordbruk och turism, har tidsomställningen endast marginell påverkan. De positiva folkhälsoeffekterna av beror bland annat på att de ljusare eftermiddagarna och längre kvällarna gör att viljan till fysisk aktivitet utomhus ökar. ger normaltiden en betydligt större tillgång på dagsljus före , vilket enligt sömnforskarna är viktigt för människans dygnsrytm. Det innebär att både permanent och permanent skulle medföra negativa effekter för folkhälsan jämfört med dagens situation. Forskning från visar dock att omställningen av tid orsakar ett påslag av stress, vilket i sin tur ökar risken för hjärtinfarkt och därmed också dödsfall. Exakt hur den ökade stressen slår mot dödligheten i andra sjukdomar är fortfarande okänt. Frågan ligger nu hos regeringen och EU:s medlemsländer att hantera vad gäller hur förslaget ska bli för varje land och hur lagtexter ska skrivas. Det finns sammanfattningsvis både negativa och positiva hälsoaspekter i fråga om tidsomställning att ta hänsyn till. Sammantaget anser dock att tidsomställningen vår och höst bör upphöra. 108 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 14. Bashastigheten i tätort är . Vi anser att den ska sänkas . Sänkt hastighet i tätbebyggt område skulle dels innebära lägre bränsleförbrukning, mindre utsläpp av partiklar och växthusgaser, dels ha en positiv effekt för trafiksäkerheten med färre dödade och skadade i trafiken, detta enligt en utredning gjord av Trafikanalys. En tryggare trafikmiljö i kombination med en förändrad stadsmiljö skulle i förlängningen också kunna innebära att andelen gång- och cykeltrafik ökar. Fördelen med en sådan åtgärd är att den skulle få ett snabbt genomslag och ge en mer likartad tillämpning av hastighetsgränserna över hela landet. I finns ett akut och växande problem med illegala trafikskolor. Det är ett problem som har funnits i runt , och det blir allt värre, utan att de åtgärder som vidtas verkar ge någon egentlig effekt. Illegal trafikskoleverksamhet får allvarliga följder både för trafiksäkerheten och för säkerheten för dem som har laglig verksamhet.