prot · H70949 · 2019-12-11 00:00:00 — Den befintliga överenskommelsen, i den mån den fortfarande existerar, inverkar delvis negativt kring den vinklade tolkningen av målangivelsen för energipolitiken. Där finns det nu i stället ett stort behov av att deklarera att kärnkraften ska ha en given roll i långsiktiga energiförsörjning. är en av de viktigaste energibärarna, som möjliggör ett fossilfritt samhälle. Men finns det andra som får betydligt mer fokus i andra delar av världen och även i . håller på att halka efter ordentligt gällande vätgasteknik. Det är givetvis bra med svenska projekt som Hybrit, som vi är positiva till, för framställandet av fossilfritt stål. Men det är långtifrån tillräckliga ambitioner om ska kunna bli fossilfritt, då fler energibärare behövs. Därför föreslår att en nationell vätgasstrategi ska antas som ett offensivt steg för att man ska kunna implementera detta i flera sektorer, och det är främst kopplat till transportsektorn. Där har staten en roll att spela i infrastrukturen kring tankstationer för vätgas, exempelvis. Detta i sig skulle vara en mycket större insats för just väderberoende kraftproduktion än en direkt subventionering av kraftslagen, då det endast är lagringsteknik som kan parera för dess intermittens. I vårt budgetförslag har vi en satsning på detta om , vilket vore ett första viktigt steg för att höja ambitionerna i . I budgetförslag återfinns även högre ambitioner kring energiforskningen än i regeringens budget men även en specifik satsning på en forskningsreaktor för det som populärt kallas fjärde generationens kärnkraft. finns ett tillkännagivande från om att energiforskningsanslaget även ska vara tillgängligt för kärnenergiforskning. Det är något som tyvärr har varit eftersatt i som en följd av det tankeförbud som har rått här. En sådan satsning vore därför ett steg i rätt riktning utifrån det som har beslutat om. I konceptet kring fjärde generationens kärnkraft har vi möjlighet att återanvända det använda kärnbränslet. betraktas det som avfall, men det skulle kunna bli en tillgång och en resurs . Utifrån dagens bränsle nyttjar vi en mycket liten andel av energiinnehållet, och vissa långlivade isotoper medför ett behov av att slutförvara avfallet i närmare 100 . Skulle vi i stället bestämma oss för att gå fram med just fjärde generationens kärnkraft skulle vi ha möjlighet att öka energiutbytet hundrafalt som vi kan minska tiden i slutförvar med . När det gäller de partier som normalt sett inte ser kärnkraften som något positivt men som ofta pratar om cirkulär ekonomi, resurseffektivitet och liknande undrar man: Med vilka andra avfall eller på vilka andra områden återfinns motsvarande potential? Här har man möjlighet att lösa ett miljöproblem, och man belastar ett par tusen generationer färre än om ingenting skulle göras. Detta om något vore en bra miljöpolitik och ett ordentligt steg för en ökad resurseffektivitet på riktigt. 186 (V): har genom beslut fastställt de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena. Det betyder att utgiftsområde 21 Energi får . Givetvis finns det bra inriktningar i regeringens proposition, till exempel investeringsplanerna för och befogenheterna för detsamma. I budgetmotion 2915 redovisar vi en samlad budgetpolitik och ett förslag till utgiftsram för utgiftsområde 21 Energi. Förslaget till anslag inom utgiftsområdet Energi redovisas i en särskild motion, 3019. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Mot denna bakgrund väljer jag att avstå från att delta i beslutet om anslag och redovisar i stället min uppfattning i ett särskilt yttrande. budgetförslag utgör en plan för jämlikhet och grön omställning, där satsar på välfärden i kommuner och regioner, minskar de ekonomiska klyftorna, prioriterar de ekonomiskt mest utsatta och föreslår ett stort klimatpaket för grön omställning. Detta förslag finansieras framför allt genom höjda kapitalskatter och genom en höjd skatt för höginkomsttagare. När det gäller utgiftsområde 21 Energi vill jag framhålla följande. Jag hade velat se en ökning av anslaget 1:3 Insatser för förnybar elproduktion med i förhållande till regeringens budget. Vidare hade jag velat se en ökning av anslaget 1:5 Laddinfrastruktur längs större vägar med för en större satsning på laddinfrastruktur. Eftersom vi tycker att det allmänna borde gå före i energiomställningen, till exempel när det gäller offentliga byggnader såsom sjukhus och skolor, borde de få möjlighet att installera sol- och kanske till och med vindkraft. Därför har jag även föreslagit att därtill anvisar till ett nytt anslag för sol- och vindkraft i offentliga byggnader. Summa summarum blir att vi vill satsa mer än regeringen på utgiftsområde 21. Som jag sa tidigare framgår det av vår budgetmotion hur detta finansieras. Det som har varit lite av styrkan i energifrågorna är energiöverenskommelsen, som några av er slöt . Det är ju ingen hemlighet att inte är en del av denna överenskommelse. Men det finns några logiska förklaringar till att vi inte finns med där. Oaktat vår ställning i några enstaka punkter i överenskommelsen finns det saker i den som gör att investerare och industri har vädrat framtidstro för en konkurrenskraftig industri som verkligen ses som en föregångare. En sak som gör dessa till vinnare och föregångare på många områden är att de får konkurrenskraftig el som även är förnybar. Och detta gillas av kommande generationer. Men det gillas även av stora kunder runt om i världen. Vad händer nu med energiöverenskommelsen? I anföranden har det deklarerats vilka som har hoppat av den. och väljer alltså att kliva av den så viktiga överenskommelsen. Jag och ser verkligen den utveckling som dessa två partier har valt som mycket oroväckande. Då menar jag inte bara det oansvariga i att lämna energiöverenskommelsen. En vädjan till mina kollegor: oss fortsätta på denna gröna energilinje som kommer att göra oss till föregångare på resan till nollutsläpp och förnybart. Världens länder tittar avundsjukt på oss, och då väljer några att börja sabotera denna gröna väg in . Dessa länder tittar avundsjukt på möjligheter och det som har hänt och händer för industrin. Det finns stora aktörer som har anammat energiöverenskommelsen och tycker att den är bra. Att det finns några starka röster i svenskt näringsliv som har flaggat för kärnkraft och att några har valt att hoppa på den båten gör mig mycket förvånad. 187 (M) replik: nämner att det är mycket olyckligt att vi har valt att lämna energiöverenskommelsen. Då skulle jag vilja fråga om inte också har en önskan om att finnas med i en sådan bred överenskommelse. Jag delar synpunkt om att ju bredare och mer långsiktigt det kan vara, desto bättre är det för . Och industrin efterfrågar detta. Det är rätt så många olika punkter som också ser men som inte finns med i energiöverenskommelsen men som man vill ha med mer . Då är min fråga: Vill man från lämna walkover, eller vill man använda sin parlamentariska möjlighet att vara med och påverka? Eller överlåter man detta helt till och Socialdemokraterna i en konstellation där man ändå är stödparti till regeringen när vi nu har lämnat energiöverenskommelsen? Jag vet nämligen att är mycket medveten om vilka förutsättningar som finns och hur mycket hårt jobb det är för våra industrier för att faktiskt få in alla de pengar som vi ska ha till skola, vård och omsorg och för att bygga välfärdslandet framåt. Hur ser på att får stå utanför och på era förutsättningar att vara med och påverka en bra och långsiktig energipolitik? Detta handlar oftast inte så mycket om ideologier och socialism eller inte socialism, även om tog upp det som en del i det hela. Men det handlar om mycket pragmatiska lösningar, och vi har ofta samsyn i dessa frågor. 188 (V) replik: Jag tackar för frågan. Som säkert har framkommit i mitt arbete i utskottet försöker jag alltid vara pragmatisk, och jag försöker hitta lösningar. Samma sak gäller här. Jag är inte främmande för att titta på vad vi kan bidra med. Det fanns en förklaring till ett kongressbeslut och skrivningen att man kan bygga ny kärnkraft på befintliga platser om inte stöd finns. Men jag skulle faktiskt kunna göra en tolkning även av mitt kongressbeslut om att så fort som möjligt kanske är 2040 eller 2045. Det är det snabbaste som vi kan fasa ut den. Men denna skrivning räcker inte. Man vill backa in . Många andra länder säger att världen inte efterfrågar att vi ska satsa på ny kärnkraft i ett land som eftersom vi har dessa förutsättningar: Vi är glest befolkat, vi har industrier och vi har investerare som går in med miljardbelopp i vindkraft. Och vi har en vattenkraftsresurs som är som ett batteri. Jag förstår att det finns länder som ser kärnkraften som en del av lösningen. Men många har talat om att vi i skulle gå in och försöka med tvång. Det finns inga möjligheter att utan stöd få kärnkraft i som skulle fungera. Jag böjer mig för fakta om att kärnkraften kommer att tuffa på ett tag. Jag tyckte att denna uppgörelse var vidöppen. Men det är bara marknaden som kan avgöra om vi ska ha kärnkraft eller inte. inser jag att det kanske är det närmaste man kom. Men vi ska inte tro att vi i ska kunna få en ny reaktor i utan stöd. 189 (M) replik: Man kan titta lite på vår omvärld. I har man gått över till vindkraft och använder en stor del av bulkenergin och importerar fossil gas från . Är det en del av lösning när det förnybara inte räcker i ? I har man kärnkraft och har ett mål om att fasa ut och försöka komma ned till . Där har man inte vattenkraft utan försöker ha kärnkraften som bulk för att sedan bygga på med förnybart i form av vind och sol. Tyvärr kan vi inte använda den stora kärnkraftsreaktorn solen till fullo , eftersom vi inte kan lagra denna kraft. Men ingen vore gladare än jag om vi kan göra det. 190 (V) replik: Tack för debatten, ! Du tar upp två exempel, och . Som jag sa kan inte jämföras med de länderna, eftersom vi är ett glesbefolkat land. Det investeras mycket i vindkraft; det kommer att ha investerats 70–80 miljarder i Markbygden när det är färdigt, och det är mycket lite protester mot det. Jag förstår att det ibland är många som protesterar mot vindkraft i glesbygden, och vindkraften har sina problem. Men vi har vattenkraften, vindkraften och förnybart. Då kan vi inte börja med tvång. har Olkiluoto, som skulle ha kostat . är man uppe i 10 miljarder, och kraftverket är inte ens färdigt. Man vet inte när det kommer att börja producera. Där har du ett bra exempel på hur det går med kärnkraft, ! 191 (KD): Vi kristdemokrater för en politik för en trygg och säker energiförsörjning, vilket är en viktig motor i ekonomi och avgörande för välfärden. Svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning oavsett var i landet man bor eller bedriver sin verksamhet. Som vi ser det nu har flera utmaningar framför sig när det gäller att ställa om, både i industrin och i transportsektorn. En utmaning men också en tillgång som vi har framför oss är elektrifiering. Fler och fler rapporter visar att vi framöver behöver mer el, inte mindre, om vi ska klara klimatutmaningarna. Vi kristdemokrater vill se en framtid för såväl vattenkraften och kärnkraften som vind-, sol- och biokraft. har en energimix som vi ska vara stolta över, och vi kommer att behöva mer av allt. Vår gemensamma fiende i detta borde vara kolet och oljan, och ambitionen bör vara att vi ska putta bort det fossila på ett ansvarsfullt sätt. elbehov kommer att öka, och det betydligt, om vi ska fortsätta utveckla samhället, minska oljeberoendet och klara klimatmålen. Jag stod i denna kammare och sa precis det jag kommer att säga nu: Planeringen för ökad elanvändning bör utgå från ett elbehov på 2045 om alla åtaganden ska kunna uppfyllas. Här behövs alla icke-fossila energislag, och även ett utbyggt elnät är avgörande om detta ska gå i lås. Detta är ett påstående som bekräftas av en rad olika rapporter som har presenterats . , IVA och energiföretagen pekar alla åt samma håll: När klimatfärdplanerna för transport- och industribranschen är sammanställda ser behovet ut att uppgå till 2045. Från flera håll hörs larmrapporter om elförsörjning. Vi kristdemokrater tycker att det är dags att ta denna oro på största allvar. behöver vi ta ansvar för att det finns tillräckligt med el på rätt plats vid varje given tidpunkt, och så ser det inte riktigt ut . När stora brister i elförsörjningen gång på gång påpekas och när oron har blivit en del av industrins vardag påverkar det framtidstron i så hög grad att vi behöver vidta åtgärder. Industrin står för tusentals arbetstillfällen, som är viktiga för välstånd. Fler företag gör en omställning och går mot en elektrifiering och digitalisering. Om inget görs i närtid kommer fler företag att tvingas ompröva huruvida ger dem de bästa förutsättningarna. Det har stor betydelse vilka signaler vi skickar till investerare gällande nyetableringar av exempelvis data- och serverhallar. Vi behöver se och ta den oron på allvar. I den energiöverenskommelse som slöts mellan fem partier 2016 finns ett energimål, som det finns uttryck för fortsatt drift av kärnkraft. Den reformagenda som det då beslutades om är snart genomförd, och har nya energipolitiska frågor dykt upp. Det är här de stora frågetecknen har dykt upp, vilket har gjort att vi från politikens sida inte har kunnat leverera en tydlighet gentemot branschen. Detta har varit ett problem. Det är ingen hemlighet att vi tillsammans med har prövat frågan om en uppdaterad energiöverenskommelse som tydliggör ambitionerna gällande hur energipolitik ska tolkas, att ett uppdaterat energimål bör prövas samt vilka frågor vi ser som mycket angelägna att ta oss an och driva. Detta har vi inte fått gehör för inom energiöverenskommelsen, och vi har därför tagit beslutet att lämna den. Vi har bland annat lagt fram förslag om att ändra energimålet så att det inte kan tolkas fel och så att kärnkraften kan finnas kvar även efter 2040. Tillsammans med både moderater och liberaler presenterade vi nio punkter.  Vi har ett mål om ett fossilfritt elsystem.  Vi vill värna befintlig kärnkraft genom livstidsförlängningar.  Vi vill ha en färdplan mot fjärde generationens kärnkraft.  Vi vill utreda elmarknadens utformning.  Vi vill genomföra en analys av elförsörjningen.  Vi vill ha gemensamma EU-regler för nya kärnkraftsreaktorer.  Vi vill bedriva kärnteknisk forskning inom energiforskningen.  Vi vill att skatter och stöd ska styra mot minskade utsläpp.  Vi vill värna kraftvärmens konkurrenskraft. Om vi bestämmer oss för att ska klara av omställningen till elektrifiering behöver återuppta planeringen av nya kärnreaktorer. borde samarbeta med andra kärnkraftsländer, både i och i andra världsdelar, för att utveckla ett fåtal standardiserade kraftverk med en rimlig prislapp och byggtid. Ny kärnkraft är en viktig fråga inte bara för utan framför allt på en global nivå. är det och som bygger flest reaktorer, och här har västländerna ett gemensamt ansvar att vara med. behöver sätta press på våra grannländer , , och att avveckla sin kolkraft. Dessa länder har kolkraft motsvarande 80 kärnkraftsreaktorer. Förutom att kolkraften är enormt klimatförstörande bidrar den till att hundratals människors dör en för tidig död på grund av astma, cancer och andra sjukdomar orsakade av koleldning. Om dessa kolkraftverk inte stängs blir det som gör för klimatet närmast meningslöst. vill se en mångfald av förnybar energi inom transportsektorn, industrin, uppvärmningen och elproduktionen. Vi strävar efter ett energisystem som innehåller såväl storskaliga som småskaliga element anpassade till det lokala och industriella behovet. Varje kraftslag har sina fördelar och nackdelar, och det är dessa olika kraftslag som ger en robust och hållbar energiförsörjning. Den stora utmaningen är att långsiktigt säkra och tillhandahålla el till internationellt konkurrenskraftiga priser och se till att det tillkommer forskning och nya tekniker inom olika energiområden, vilket kommer att vara centralt framöver för att vi ska kunna ha ett stabilt el- och energisystem. Det är tack vare kombinationen av kärnkraft, vattenkraft, biokraft och vindkraft som är det land inom EU som har lägst klimatutsläpp inom elproduktionen. samlade budgetförslag bör ses som en helhet. Ingen del, och inga delar, kan brytas ut och behandlas isolerat. Eftersom har fastställt de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena och gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar avstår jag från att delta i beslutet när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 21 Energi. 192 (C) replik: Det var många intressanta saker som lyfte fram. Man skulle kunna tala länge om detta! Jag är lite nyfiken, för KD talar om att man behöver utreda och ändra marknadsmodellen. Hur tycker att det går ihop med Clean Energy for All Europeans Package – eller ren energi-paketet – som och klubbade igenom i så sent som ? 193 (KD) replik: Detta är en fråga som vi har presenterat här. Vi bör titta på hela systemet, och man måste givetvis ta dessa frågor i beaktande. Vi ser vilka utmaningar vi har i . Man behöver hitta en marknadsmodell som svarar upp mot att vi får en leveranssäkerhet inom landet, vilket har fattat beslut om efter ett tillkännagivande . Vi behöver se på frågorna gemensamt och lyfta upp dem, och det är också det vi har framfört ända . 194 (C) replik: Jag noterar att jag inte fick något svar. Tycker att det här går ihop med det man själv röstade igenom i ? Sanningen är ju att det inte gör det. Sanningen är att vi inte har någon svensk elmarknad, utan vi har en nordisk eller en nordisk-baltisk elmarknad. Det är inget vi kan bestämma här på egen hand. Sanningen är att på europeisk nivå har röstat för att plocka bort effektbaserade styrningar och att plocka bort den typ av prissättning som står i riksdags talarstol och talar sig varm för. Det här går inte ihop. Är det så att på svensk nivå inte har koll på vad man röstar på i ? Eller är det så att man tror att man genom beslut i riksdag ska få hela det europeiska systemet att ändra sig? Vad är det egentligen som gäller när det kommer till marknadsmodeller för ? Är det beslut som man fattar i , eller är det vad man säger i talarstolen här? För vi har ingen svensk elmarknad. Vi har en nordisk, en nordisk-baltisk eller en europeisk elmarknad, för det har själva röstat för i . Vad är det egentligen som gäller för och ? 195 (KD) replik: Det är intressant att lyfter den här frågan när han vet att vi vill att man tittar på den ur ett helhetsperspektiv. Oavsett vad man gör i EU behöver vi titta på den problematik som vi ändå ser här i och även titta på den elmarknadsmodell som vi ingår i. 196 (S) replik: har helt unika förutsättningar att klara omställningen till förnybar energi och säkra försörjningstryggheten. Många påstår att kanske har världens bästa förutsättningar för detta. I det här arbetet har det varit en enorm fördel att ha en energiöverenskommelse på plats för att skapa långsiktighet och trygghet för marknadens aktörer, som även kan bidra till jobb och investeringar i . väljer alltså att lämna överenskommelsen, och med det sviker man alla företag som har trott på detta. De har trott på svensk politik och trott på långsiktighet när det gäller investeringar i förnybar energi. Jag kan även utläsa av det har sagt i talarstolen att det är kärnkraften som är den springande punkten. På något vis handlar det om att rädda kärnkraften från marknaden; det är i alla fall så jag tolkar det. Mina frågor till blir desamma som dem jag ställde till ledamot: Hur mycket ska staten subventionera kärnkraften? Eller är det vi elkunder som ska betala ett elpris som är två eller så högt? 197 (KD) replik: Ledamoten tar upp en rad olika frågeställningar. Här tycker jag att det är viktigt att se vad Socialdemokraterna har haft för svar när det gäller att kunna säkra att företagen har en leveranssäkerhet. Titta på företagen i , och titta på företagen i ! Titta på alla de företag som står och knackar på dörren in till och som inte kan få besked om en energiförsörjning som man kan lita på! Här tycker jag att Socialdemokraterna är skyldiga ett svar. Det enda man har sagt är att man är otroligt stolt över att man har några som bejakar kärnkraften på den ena sidan och några som bejakar vindkraften på den andra och att man ändå kan få ihop det hela. Det är absolut beundransvärt, men man tar inte problemen på allvar. Här har Socialdemokraterna själva gått emot en överenskommelse genom att lägga fram kraftvärmeskatten och avfallsförbränningsskatten, vilket gör att man nu får lappa och laga det man själv har varit med och åstadkommit med ett krispaket och med en kortsiktig lösning. Det här tycker jag är den stora frågan i hela systemet. Visst, vi har kärnkraften, men vi kommer att behöva ha mer av allt – mer av allt som vi har i . Det gäller både kärnkraft, vattenkraft, vindkraft, solceller och biokraft. Vi kommer att behöva mer av allt om vi ska kunna leverera med svensk leveranssäkerhet framöver. 198 (S) replik: Jag konstaterar att jag inte fick svar på frågorna. Men jag hade kanske inte heller räknat fullt ut med det. Jag förstår att och kan vara lite upprörda över den uppgörelse som energiministern gjorde med branschen när det gäller lokalkapacitet. Hela er argumentation gick ju omkull med detta. Det blev lägre elnätspriser och mer kapacitet i näten i och i . Det är en fantastisk uppgörelse – lägre priser för konsumenterna och mer kapacitet i nätet. Det är fantastiskt! För mig framstår detta, precis som för , som kärnkraftssocialism. Det är det jag landar i: kärnkraft till vilket pris som helst oavsett konsekvenserna. Det gör mig djupt oroad, . 199 (KD) replik: Jag vet inte i vilken ände jag ska börja. Men här kan man tacka Socialdemokraterna för det ändå gjorde när han valde att satsa på kärnkraften till att börja med. Men sedan kan ni inte stå upp för de beslut som ni fattar. Tycker ni verkligen att det är en långsiktighet i den lappa-och-laga-teknik som ni nu använder för att kortsiktigt kunna lösa energiproblemen och elproblemen i och i ? Vad blir nästa ställe? Vilka pengar ska man använda då för att lappa och laga igen? Jag tycker att det är oansvarig politik. Här behöver vi hitta ett sätt som ger marknaden långsiktiga förutsättningar att bedriva detta på marknadsmässiga villkor. Här har Socialdemokraterna någonting att svara upp emot. 200 (S): debatterar vi utgiftsområde 21 Energi. Först vill jag yrka bifall till förslaget i propositionen och avslag på motionen. beslutade om ramen till . Energipolitiken är långsiktig, och den är till stora delar en följd av energiöverenskommelsen. ska ha ett robust elsystem med hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Runt om i ställer industrin om till en mer klimatvänlig produktion. När industriföretagen minskar användningen av fossil energi kommer det att göra enorm skillnad för klimatet. Men vi ska också komma ihåg att vi framtidssäkrar som industrination och svenska jobb. Efter dagens debatt kan man fråga sig: Är vi på rätt väg? Ser vi några positiva tecken? Jag måste ändock försöka lyfta blicken och säga: Ja, det gör jag. Någon i debatten nämnde initiativet Hybrit, som , och har börjat med. Det är ett lysande exempel på projekt som går ut på att göra fossilfritt stål. ska nu erbjuda det första fossilfria stålet på marknaden . Vi ser en transportsektor som elektrifieras, och användningen av biodrivmedel från bland annat skogen ökar. Vi ser en vindkraftsbransch som fullkomligt har exploderat, där det planeras för investeringar på 80 miljarder i ny vindkraft. Vi ser att solcellsrevolutionen fortsätter med över 10 000 nya nätanslutna solcellsanläggningar . Men vi ser också att omställningen ställer nya krav på samhället. Det finns utmaningar, och dem måste vi hantera på ett ansvarsfullt sätt. Därför är det bra att regeringen gör följande prioriteringar i budgeten .