prot · H609108 · 2019-06-19 00:00:00 — Ett delmål är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Så ser det, som sagt, inte ut . Nyanlända kvinnor deltar i mindre omfattning i olika arbetsförberedande insatser jämfört med män. De registreras senare hos Arbetsförmedlingen och påbörjar svenska för invandrare senare än män. Precis som utskottet poängterar i detta betänkande ska kvinnor och män mötas av samma förväntningar och samma krav på att arbeta. Men så är det inte. Jag kritiserar inte barnafödande eller föräldraledighet. Jag är kristdemokrat. Men jag kritiserar att vi inte klarar av att ställa krav på att man ska genomgå sfi också under föräldraledigheten, sfi med baby eller sfi med barnpassning. Isolering är inte svaret på att få fler utrikes födda kvinnor i arbete. Aktiviteter för att förbereda föräldralediga kvinnor på arbete genom språkstudier med yrkesinriktning och mentorskapsprogram är ett mycket bättre svar. om jämställd-hetsintegrering av integrationspolitiken I detta betänkande finns ett tillkännagivande till regeringen med anledning av att Liberalernas motionsyrkande vann majoritet i utskottet. Yrkandet innebär att regeringen bör införa ett nytt jämställdhetspolitiskt delmål om integration där det betonas att kvinnor och män, flickor och pojkar som invandrar ska mötas av samma förväntningar på alla områden i det svenska samhället och ha samma rättigheter och möjligheter att skapa sig ett självständigt liv. grundinställning har varit att integrationsfrågan i första hand ska genomsyra alla jämställdhetspolitiska delmål och att förslag om nya delmål kanske borde behandlas i en samlad grupp. Men vi når inte resultat. Är detta en hjälp på vägen, kan detta bidra till bättre mätbarhet, analyser och därmed mer riktade insatser, ja då stöder vi detta. Förhoppningsvis kan det också leda till en ärligare debatt. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationen. Jag önskar trevlig sommar till er alla! 7 GULAN AVCI (L): Jag kan inte med ord beskriva hur stolt jag är över att kunna stå i den här kammaren, under sista arbetsdag med ärendedebatter, och få yrka bifall till utskottsmajoritetens förslag i betänkandet, och i detta fall Liberalernas motion, om att ett nytt delmål för jämställdhetspolitiken ska införas för att stärka utrikesfödda kvinnor i den svenska integrationspolitiken. som jag vill tacka partierna på min vänstra sida som stöder Liberalernas motion kan jag bara beklaga att regeringspartierna på min högra sida inte tagit vara på den möjlighet som fanns i utskottet när vi justerade ärendet. Det gällde att sträcka ut en hand och tillsammans över blockgränsen slå fast hur viktigt det är att vi har ett tydligt jämställdhetsperspektiv i svensk integrationspolitik. Det hade visat att det finns ett starkt engagemang för att säkerställa att svensk jämställdhet ska gälla för alla i vårt land, såväl för inrikesfödda som för utrikesfödda kvinnor. Det finns få frågor som har engagerat mig så mycket i mitt politiska arbete som att synliggöra utrikesfödda kvinnors situation på arbetsmarknaden och kampen mot det hedersrelaterade våldet och förtrycket. Vi slår oss ofta stolta för bröstet i internationella sammanhang och skryter gärna om att vi är världsledande på jämställdhet. Vi pekar gärna finger åt andra länder, läxar upp dem och fördömer deras kvinnosyn. Vi exporterar mer än gärna vår feminism och vår jämställdhet till andra länder. Men vi bemödar oss inte ens att kunna exportera den feminismen och den jämställdheten bort från till våra mest utsatta områden där ofriheten är som störst för utrikesfödda kvinnor och flickor. om jämställd-hetsintegrering av integrationspolitiken Än , trots att vi tagit ett steg i rätt riktning, tassas det fortfarande på tå när frågor som hedersförtryck och religiös extremism debatteras. Än får kulturrelativismen stort utrymme i debatten. Detta har vi inte minst sett i den debatt som briserat om och agerande när regeringen gav dem förslaget att man skulle skriva in begreppet hedersrelaterat våld och förtryck i läroplanerna. Det som jag har tagit fasta på, och som gör mig väldigt bedrövad och bestört, är att vi återgår till en debatt om att vi inte ska ställa grupper mot varandra. Vilka grupper är det vi talar om? På vilket sätt är det att ställa de utsatta för hedersförtrycket mot andra grupper som har sin frihet i ? Hur kan det vara känsligt att säga att svensk jämställdhet ska gälla alla? Hur kan det fortfarande vara känsligt att slå fast att även utrikesfödda kvinnor och flickor ska ha samma rätt till frihet och jämställdhet som alla andra medborgare i det här landet? Den här debatten handlar för oss liberaler om att försvara kvinnors rätt till ekonomisk frihet. Det handlar om att säkerställa en politik som innebär att även de får tillgång till det svenska språket, rätt till ett eget arbete och rätten att kunna tjäna sina egna pengar. För vi liberaler vet att vägen till frihet och ett liv i frihet och oberoende av såväl samhället som sin partner går via egna pengar. Vi liberaler har framhållit hur viktigt det är att svensk integrationspolitik genomsyras av ett tydligt jämställdhetsperspektiv. Inte minst efter den stora flyktingvågen till 2015 såg vi hur svag kopplingen mellan den rådande integrationspolitiken och arbetet för jämställdhet var. Det är också en stark synpunkt som belyser i sin rapport. Den menar att regeringens redovisningar inte alls ger en tillräckligt god bild av vad den generella arbetsmarknadspolitiken innebär för utrikesfödda kvinnor och män. har vi kämpat för jämställdhet i . Viktiga reformer som lika och allmän rösträtt, avskaffad sambeskattning, kampen för fri abort, öronmärkta månader i föräldraförsäkringen, införandet av en offentlig och utbyggd barnomsorg har lagt grunden för de rättigheter som är självklara för mig som kvinna i . Men för vissa kvinnor i är det inte en självklarhet. För många av de kvinnor som har kommit till är det liv som jag lever bara en dröm. Trots att vi befinner oss i en mycket stark högkonjunktur finns det för stora skillnader mellan inrikesfödda och utrikesfödda kvinnors sysselsättning. Det är framför allt kvinnor födda utanför som står längst bort från arbetsmarknaden. Jag är trött på att vi återkommande varnar för arbetsbristen på arbetsmarknaden som vi blundar för den outnyttjade potential som finns i den här gruppen. Att ta bort de hinder som står i vägen för att kvinnorna i våra förorter ska kunna ta steget in på arbetsmarknaden är vår tids största arbetsmarknadsutmaning. Vi måste sluta se utrikesfödda kvinnor som offer och börja se dem som en stark kraft som kan fylla det tomrum som finns på arbetsmarknaden . om jämställd-hetsintegrering av integrationspolitiken har utrikesfödda kvinnor varit en blind fläck i svensk politik, men inte längre. Det är hög tid att får en integrationspolitik som sätter kvinnorna i centrum. Detta kan vi endast göra med politisk vilja, rätt insatser och förändringar av våra transfereringssystem, som tyvärr skapar stora inlåsningseffekter och håller tillbaka kvinnorna. Vi liberaler vill ha ett brett samarbete för att hantera dessa utmaningar. Våra motiv är väldigt tydliga och enkla att förstå. Vi vill synliggöra kvinnorna och säkerställa att de i lika stor utsträckning som utrikesfödda män ska kunna delta i arbetsförberedande insatser. Vi vill att kvinnorna lika snabbt som männen ska kunna registreras hos Arbetsförmedlingen och få påbörja sin sfi-undervisning. Vi vill att det ska finnas samma förväntningar och krav på kvinnorna som på männen. Kvinnorna är nyckeln till integrationen. Därför menar vi att ett nytt jämställdhetspolitiskt mål måste införas för att stärka integrationsperspektivet i jämställdhetspolitiken. Vi litar inte längre på de goda intentioner som kommer från regeringens sida. Vi accepterar inte heller att man gömmer sig bakom januariavtalets fina formuleringar om att stärka jämställdhetsperspektivet i integrationspolitiken. För oss är det viktigt att ord omvandlas till handling. Och tyvärr står vi just nu i ett läge där regeringen inte visar handlingskraft. Därför måste partier skjuta regeringen framför sig. Det är tråkigt, men när de viktiga initiativen inte kommer från regeringens sida tänker inte vi liberaler stå passiva vid sidlinjen och se på. Vi köper inte heller argumentet att jämställdhetsperspektivet ryms inom de delmål som finns för jämställdhetspolitiken. Vi tar fasta på den svidande kritik som har avlagt i sin rapport, och vi är beredda att ta ansvar och skapa de förtydliganden som efterlyses i rapporten. Avslutningsvis vill jag lyfta kopplingen mellan kvinnors integration och kampen mot det hedersrelaterade våldet och förtrycket. Vi vet att många kvinnor som kommer till får ta ett mycket stort ansvar för såväl hem som barn. Samhället har länge i sin vilja att visa tolerans och hänsyn mot andra kulturer accepterat att kvinnorna kan bli isolerade i sina egna hem. Den missriktade välviljan har bidragit till att hedersförtrycket har stärkt sitt grepp om våra utsatta områden. Detta är något som vi aldrig kan acceptera. Om vi inte integrerar kvinnorna kommer parallellsamhällen att breda ut sig och hederskulturen, som inte hör hemma i ett modernt, sekulärt och jämställt land som är , att gå i arv till nästa generation. En sådan utveckling skulle främst slå mot små flickors frihet. Om vi ska lyckas med integrationen måste vi lyckas med jämställdheten. Om vi ska kunna göra upp med hedersförtrycket måste vi göra utrikesfödda kvinnor självständiga och oberoende. Just hade det varit önskvärt om jämställdhetsministern hade kunnat komma hit till kammaren och ta debatten med oss. Jag vet inte ens om hon är medveten om att det finns en majoritet i det här huset som kommer att fatta ett beslut om att införa ett nytt delmål för jämställdhetspolitiken. Jag utgår från att regeringen återkommer till för nya debatter, då förhoppningsvis också med ett förberett arbete för hur det nya delmålet ska implementeras i jämställdhetspolitiken. om jämställd-hetsintegrering av integrationspolitiken Ursäkta att jag har dragit över talartiden, men jag vill också önska alla ledamöter, arbetsmarknadsutskottets kansli, talmannen och alla andra som kämpar för vår demokrati i det här huset en trevlig sommar! 8 (S) replik: Mycket av det som Gulan Avci anför här och vill sträcka ut en hand för att genomföra är jag absolut som socialdemokrat beredd att sträcka ut en hand och ta emot och hjälpa till att genomföra. Jag vill först bara ta upp det som Gulan Avci anförde i sitt anförande om att vi socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister på något sätt i reservationen inte skulle ta det hedersrelaterade våldet eller utlandsfödda kvinnors ställning på allvar. Detta är inte sant. Vi har fått en rapport från . Vi tycker att regeringens mottagande av den har varit positivt, som jag anförde här tidigare. Jag har egentligen varken hört från talarstolen eller sett i texterna i betänkandet att ni kritiserar detta. Det ni föreslår är att man ska införa ett nytt mål där man särskiljer kvinnor med invandrarbakgrund och svenska kvinnor. Vi menar att om man har ett mål där kvinnor och män ska ha samma rättigheter till ekonomisk jämlikhet och till ett betalt arbete inkluderar detta alla kvinnor och flickor och alla män och pojkar. Det är det som är vår skiljelinje i detta. Vi tycker att vi tar det här på mycket större allvar genom att ha en inkluderande inställning, och vi tycker att det är ett sätt att jämställdhetsintegrera. Vi vill inte på det här sättet skilja ut speciella grupper. Det innebär inte att vi på något sätt har en relativistisk inställning i frågan, utan det är bara det att vi verkligen vill jämställdhetsintegrera det här på riktigt. 9 GULAN AVCI (L) replik: Jag måste säga att jag är glad över att just du, , begärde replik på mitt anförande – inte minst med tanke på gårdagens ordväxlingar mellan oss i arbetsmarknadsutskottet med anledning av att generaldirektör var på besök. Jag noterar gång på gång att såväl som Socialdemokraterna försöker gömma sig bakom de övriga delmålen för jämställdhetspolitiken. Men, , så här är det faktiskt: Ord spelar inte så stor roll så länge man inte omvandlar de vackra orden och formuleringarna till praktisk handling. Vi vet att vi har haft en situation i det här landet, ända sedan man införde integrationspolitik som ett eget politiskt område, där kvinnor har varit osynliggjorda. Under hela förra mandatperioden stod du och ditt parti och din feministiska regering gång på gång och stoltserade med att ni minsann var en feministisk regering som drev en feministisk politik. Men gång på gång missade du, dina partikamrater och dina ministrar hur utsattheten bredde ut sig i våra utsatta områden och hur den religiösa extremismen bidrog till att kvinnors frihet i det här landet dag för dag inskränktes. Om vi på allvar ska prata om att lyfta integrationen och kvinnor som står längst bort från arbetsmarknaden är det nödvändigt, inte minst med tanke på att det finns en tveksamhet till hur ni bedriver feministisk politik, att ni slår fast i er politik, i handlingar, i skrift och i konkreta åtgärder hur ni ska lyfta utrikesfödda kvinnor. Där är vi tyvärr inte , och därför behövs detta delmål. 10 (S) replik: om jämställd-hetsintegrering av integrationspolitiken Ord spelar roll, och det är därför vi tycker att det är viktigt att man inte inför detta delmål – just för att ord spelar roll. Detta med att gå till handling är intressant, herr talman, för det är ju det vi gör. När vi avskaffar vårdnadsbidrag och när vi förändrar och förbättrar föräldraförsäkringen – sådant som ni i den tidigare alliansregeringen har ställt till – gör vi på riktigt skillnad för alla män och kvinnor i det här samhället. När vi för en stark arbetsmarknadspolitik där särskilt utlandsfödda kvinnor är de som mest förbättrar sin arbetsmarknadsposition med socialdemokratisk och miljöpartistisk regering – då gör vi skillnad på riktigt. När vi stärker ekonomin och när vi satsar på välfärden gör vi skillnad på riktigt. Då går vi från ord till handling. Det är det som den här regeringen gör på riktigt. Men vi är inte nöjda. Vi vill stärka ekonomin ännu mer och välfärden ännu mer. Vi vill pressa tillbaka arbetslösheten ännu mer. Det är det vi gör när vi går från ord till handling. Det är som sagt särskilt utlandsfödda kvinnor som har stärkt sin position på arbetsmarknaden med vår politik. Det är det som är skillnaden när vi diskuterar rapporten. Ni vill införa ett ord. Om ord inte är viktiga förstår jag inte varför detta ord är så oerhört viktigt att föra in. Vi tycker att alla män och kvinnor ska ha samma möjligheter. Ni vill poängtera att det speciellt ska gälla invandrade män och kvinnor. Det är det som skiljer oss. Det är ni som hanterar det här med ord, inte vi. Vi gör saker på riktigt när vi tar bort vårdnadsbidraget, förbättrar föräldraförsäkringen och pressar tillbaka arbetslösheten. Det har ni aldrig någonsin förmått. Det är viktigt att komma ihåg det, om man ska vara lite ärlig. Sedan inser jag att det kanske inte är Liberalerna som är det största problemet i Alliansen i dessa frågor, men ni medverkar till det. 11 GULAN AVCI (L) replik: Det är intressant att står i den här kammaren och på fullaste allvar påstår att det är tack vare er politik som fler kvinnor har kommit i arbete. Ursäkta mig, – har du missat att trots att vi har befunnit oss i en väldigt stark högkonjunktur med väldigt låg arbetslöshet skiljer sig arbetslösheten mellan inrikesfödda och utrikesfödda väldigt mycket? Arbetslösheten för inrikesfödda är på , medan den för utrikesfödda är . Om vi dessutom skalar av statistiken för gruppen utrikesfödda och ser på utrikesfödda män och kvinnor kommer vi upp i hiskeliga nivåer av utrikesfödda kvinnor i detta land som inte har ett jobb att gå till. om jämställd-hetsintegrering av integrationspolitiken Ni kom till ett dukat bord med en god ekonomi och med en etableringsreform som hade börjat sätta sig. Det är klart att det leder till att vi i en högkonjunktur ser fler kvinnor komma i arbete. Men sysselsättningen är ju i den grupp som du stoltserar med att ni minsann har fått i arbete med er politik! Hur kan du vara nöjd och stolt när vi har en utveckling där så många kvinnor trots stark ekonomi inte kommer in på arbetsmarknaden, som parallellsamhällen breder ut sig i landet? De drabbar inte dig, de drabbar inte mig, de drabbar inte våra barn eller dina barnbarn, men de drabbar alla de utsatta i våra utsatta områden. Den feminism som du står för exporterar du gärna till andra delar av världen. Men den når aldrig ut till våra utsatta områden – , och så vidare. Förklara det i stället! Hur kommer det sig att din politik aldrig lyfter fram de här kvinnorna tillräckligt mycket så att de kan få ett arbete och en egen försörjning? Vi vet att det är så, med egen ekonomi, som man kan göra sig fri från hedersrelaterat våld och förtryck. Jag påminner stillsamt om bruket i kammaren att tala via talmannen och inte direkt debattörerna emellan. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 16.) § 13 rekommendation om sysselsättning och anständigt arbete för fred och motståndskraft betänkande 2018/19:AU15 rekommendation om sysselsättning och anständigt arbete för fred och motståndskraft (skr. 2018/19:84) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 16.) medlemskap i 2017–2018 § 14 medlemskap i 2017–2018 betänkande 2018/19:UU8 medlemskap i 2017–2018 (skr. 2018/19:104) 13 (M): har fått äran att genomföra sista ärendedebatt. Det är oerhört glädjande på ett sätt. är det tråkigt, för det innebär ju att formellt sett inte har fler sammanträden detta år. medlemskap i 2017–2018 Det ärende som vi ska debattera är regeringens skrivelse angående medlemskap i 2017–2018. Medlemskapet i är naturligtvis en väldigt viktig fråga för , liksom för resten av och förhoppningsvis världen. Jag vill inledningsvis yrka bifall till den moderata reservationen nr 1 angående det övergripande behovet av reformer inom FN. Jag står självklart bakom också övriga moderata reservationer. Jag vill även yrka bifall till utskottets förslag att ska ställa sig bakom det som utskottet anför om en oberoende utvärdering av medlemskapet och tillkännage detta för regeringen. Detta är en av de viktigaste frågorna i dagens betänkande – den om en extern, oberoende utvärdering av det svenska medlemskapet i . Detta är viktigt inte bara för att vi här i ska få klarhet i vad som har hänt, hur arbetet har genomförts och vad det har kostat; det handlar också om att samla kunskaper inför kommande erfarenheter liksom, faktiskt, om tilltron i samhället till internationellt arbete. Jag nämner detta eftersom det i vårt samhälle finns en bristande tilltro till en del internationellt samarbete och till politikers förmåga att arbeta med säkerhetsfrågor. Därför är det oerhört viktigt att vi får klarlagt vad som har gjorts och hur kostnaderna, inte minst för kampanjen, har skötts. Ärendet har också när det gäller just finansieringsfrågan, herr talman, varit uppe för behandling i KU. Det är omnämnt i betänkandet 2018/19:KU20, och där konstaterades att det finns en diskrepans mellan departementets bedömning och utvärderarens tolkning av uppdraget. Därför ser jag fram emot att ställer sig bakom tillkännagivandet. Men jag vill här även lyfta upp andra frågor som har varit viktiga för deltagande i säkerhetsrådet. Jag vill börja med att framhålla att FN är ett unikt organ genom sin världsomspännande medlemskrets. Här är världens länder representerade och kan arbeta för fred och mänskliga rättigheter och åstadkomma långtgående överenskommelser. Frågor där och regeringen har varit drivande är till exempel klimatet, kvinnors roll, fredsarbetet och engagemanget för fred i . Jag framhåller eftersom det är ett land som är utsatt för aggression från och som också ligger nära oss. Jag vill även understryka det som handlar om att vi behöver ett starkare FN, ett FN som kan verka för fred och skydda medborgarna. Civilbefolkningen är i många områden utsatt för konflikter. Därför behövs det ett arbete för humanitära interventioner. Ett stort problem när det handlar om FN, herr talman, är dock vetorätten. Vetorätten har gjort det svårt att nå fram i vissa centrala frågor. Jag tänker till exempel på och situationen där, inklusive ingripande. FN är också förhindrat att ingripa i ett lands inre angelägenheter såvida inte säkerhetsrådet beslutar om att vidta åtgärder för att trygga fred och internationell säkerhet. Det är ett exempel, herr talman, där vi från svensk sida måste arbeta för att utveckla FN. Jag vill också understryka hur viktigt det är att regeringen, nu när arbetet i är slut, lägger större vikt och fokus på EU och säkerhetsarbetet i vårt närområde. ska vara en konstruktiv kraft i Europasamarbetet och också se till att EU:s intentioner och lösningar på medlemsländernas behov säkerställs, liksom en fördjupad gemensam utrikespolitik. Jag vill även nämna kvinnor och barn. Kvinnor och barn är de som drabbas hårdast vid konflikter. Många kvinnor och flickor drabbas av tvångsäktenskap, könsstympning, trafficking och sexuella övergrepp. Kränkningar av kvinnors rättigheter är ett av de största hindren för demokrati och ekonomisk utveckling. medlemskap i 2017–2018 FN har gjort mycket. Jag tänker på resolutionerna och 1820. Men de behöver också implementeras världsomgripande. Och kvinnor måste få möjlighet att inkluderas i fredsarbetet, i konfliktlösning, på alla nivåer i detta arbete. Slutligen, herr talman, vill jag ta upp frågan om situationen i . Vi läser om hur freden och säkerheten i äventyras. Här är det viktigt att , med tidigare ett högt förtroende i frågorna, arbetar väldigt aktivt. Jag måste tyvärr nämna att , när det handlar om konflikten mellan och , har landat fel på grund av regeringens agerande 2014 då man erkände som en självständig stat. Detta har lett till att har fått svårigheter att vara en trovärdig part i förhandlingarna. Jag vet också att detta har minskat möjligheterna för EU att tala med en gemensam röst. Förstås har också relation med tagit skada av detta. Jag säger detta, för vad som händer mellan och är viktigt och rör oss alla. måste i detta sammanhang vara en neutral och seriös part. Jag ser att utrikesministern är med här i debatten , vilket jag varmt välkomnar. Jag kommer säkert att få kommentarer kring mitt anförande. Det jag absolut vill avsluta med, herr talman, är att framföra ett varmt tack till utrikesutskottets kansli, som har lagt ned mycket tid och omsorg i sitt arbete för att stödja oss ledamöter. Jag vill också önska utrikesutskottets kansli en trevlig sommar! I detta anförande instämde (M). 14 (SD): har länge visat ett djupt och framgångsrikt engagemang i . Vi har som föregångsland för andra visat vägen i flera stora frågor som världen har stått inför. För i världen har FN varit vårt kanske absolut viktigaste verktyg i främjandet av fred och säkerhet världen runt, och det fungerar som ett organ för att hjälpa miljontals utsatta människor. Vi ska vara stolta över vårt oerhört långa engagemang i FN, där vi i många fall också gått i bräschen för en bättre framtid för fler och för en bättre utveckling. lever vi nu i en föränderlig värld. Världen är inte en värld i fred. Den är kanske inte den värld som vi skulle önska att vi hade efter i FN. För alltför många människor världen runt är vardagen en otrygg och orättvis plats. Mänskliga rättigheter kan inte tas för givna. Det är något som vi har lärt av historien. Det är genom FN som vi bäst kan driva den globala förändring som vi själva vill se, och FN-samarbetet är stommen i det internationella arbetet för fred och säkerhet, men även här finns en förbättringspotential, inte minst inom den egna organisationen.