prot · H70915 · 2019-10-04 00:00:00 — Jag vill ge några exempel som har kommit fram när det gäller dödsolyckor på arbetsplatser. ställföreträdande generaldirektör uttrycker att det inte finns några konkreta mål i fråga om minskning av dödsfall . Mål finns inte. har i en reportageserie konstaterat att samarbetet mellan myndigheterna inte fungerar helt smärtfritt. Det är alarmerande. har kritiserat och gällande en dödsolycka på i . Hör och häpna – var utredningen inte färdig. Även har tidigare rapporterat om och markerat att deras utredningar av arbetsmiljöbrott är bristfälliga. Handläggningstiderna är för långa, och för få utredningar har lett till åtal och fällande domar. Vad säger statsrådet , som representant för regeringen och den nollvision som regeringen har satt upp, när dödsfallen och olyckorna på våra arbetsplatser bara ökar? Var är de konkreta åtgärderna? Varför har regeringen misslyckats så fatalt i frågan? 26 Statsrådet (S): Precis som säger har regeringen ett mål när det gäller dödsolyckor i arbetslivet. Målet är noll. Ingen ska behöva gå till jobbet och oroa sig för om man kommer hem igen, oavsett vilken bransch man jobbar i. Nära, kära och anhöriga ska inte heller behöva oroa sig. Det är regeringens mål. Det är också bakgrunden till initiativet som dåvarande arbetsmarknadsminister tog tillsammans med mig och fyra andra statsråd på de områden där olyckorna ökar. El- och energibranschen är ett av de områdena och det område där jag har ett djupare ansvar. Jag är glad att vidimerar att det råder osäkerhet i arbetslivet och att hårt pressade entreprenadavtal är en del av problemet i elbranschen. Jag ser fram emot förslag på åtgärder för att råda bot på osäkerhet i arbetslivet och tuffare entreprenadavtal. Det jag har sett av moderat politik är det motsatta. Mer ska ut på anbud. Mer ska ut på entreprenad. Osäkerheten i arbetslivet ska öka. Och arbetsrätten ska beskäras. Det kommer såklart att driva på utvecklingen. Regeringen tar dödsolyckorna i arbetslivet på största allvar. Bakgrunden till den här interpellationsdebatten gäller också det initiativ vi har tagit för att minska dödsolyckor i elbranschen. kritiserar det på grund av att jag också har uppmärksammat att det i väldigt mansdominerade branscher finns kulturella problem att ta tag i. 27 (M): Det gläder mig att statsrådet ber om hjälp med att hantera arbetsmiljöfrågorna. Jag vill tacka för det. Jag fortsätter med att tala om det som har framkommit om arbetsplatsolyckor och dödsolyckor. Även tjänstemän från Riksenheten för miljö‑ och arbetsmiljömål har tidigare vittnat om att inte tar utredningar av dödsfall på tillräckligt stort allvar. Det är allvarligt. rapporterade tidningen om att Polisregion syd hade för svaga resurser för att hantera antalet anmälningar av arbetsmiljöbrott. De var för få vid utredningar av dödsfall och så vidare. Det finns alltså en historia av att ha för små resurser. Det handlar alltså om brister i samverkan mellan myndigheter. Resurserna är för små, dödsolyckorna prioriteras inte tillräckligt högt och det är för långa handläggningstider. Det är stora utmaningar för regeringen att ta tag i. Varje myndighet och enskilda personer gör verkligen allt de kan, tror jag, i sina uppdrag för att förbättra situationen. Men det handlar om ledning och styrning, inte minst från regeringens sida, för att kunna göra det. Det behövs större tydlighet från regeringen. Många har påpekat bristerna . Varför sätts insatserna inte in? Det har gått med regeringen som har haft som mål att förbättra situationen men misslyckats. Jag är klart medveten om att arbetsgivare, fackliga organisationer och skyddsombud har ett stort ansvar. Men om det inte fungerar har regeringen ändå det högsta ansvaret för att se till att förutsättningarna förbättras. 28 Statsrådet (S): Det säger blir lite konstigt. Hon efterfrågar initiativ från regeringen, men hela interpellationen går ut på att ifrågasätta det initiativ som regeringen har tagit. Jag ska än en gång i den här interpellationsdebatten vara tydlig. Målet är att ingen ska behöva dö på sin arbetsplats. Antalet dödsfall måste minska. Antalet olyckor måste minska. Vi måste ha trygga och säkra arbetsplatser. Det var bakgrunden till att jag tillsammans med fem andra statsråd träffades för att diskutera vilka åtgärder vi på respektive område skulle kunna vidta för att minska antalet olyckor och utplåna dödsolyckorna. Det är också bakgrunden till att jag sammankallade ett brett snitt av branschföreträdare, arbetsgivare och fackliga organisationer för att diskutera vad vi kan göra gemensamt. Det är också skälet till att vi gemensamt tog fram förslag på åtgärder på de tre viktigaste områdena och kom fram till att vi ska samlas än en gång . Vi är fast besjälade av att ingen ska behöva dö på jobbet. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2019/20:11 om utvecklingsårets betydelse för bristyrken 29 Arbetsmarknadsminister (S): Jag vill tacka för möjligheten att delta i min första interpellationsdebatt. har, mot bakgrund av vice statsminister uttalanden, frågat mig varför förslaget om utvecklingsår inte innehåller någon som helst inriktning gentemot bristyrken. har också frågat mig hur många och vilka utbildningar till bristyrken som över huvud taget kan genomföras inom tidsutdräkten för utvecklingsåret, det vill säga minst tre och högst . Regeringens förslag i budgetpropositionen om att införa utvecklingstid ska ses i ljuset av att kraven på omställning ökar i snabb takt på arbetsmarknaden och att det råder brist på kompetens inom flera yrken. Regeringen ser ett behov av att bidra till att höja arbetskraftens kompetensnivå och omställningsförmåga och till en ökad rörlighet på arbetsmarknaden. Reformen utvecklingstid innebär därför möjligheter för anställda att utveckla sin kompetens eller utveckla ny kompetens för att stärka sin fortsatta anställbarhet. innebär reformen att arbetsgivarnas behov av arbetskraft med rätt utbildning kan tillgodoses på ett bättre sätt. Utvecklingstid är avsett att ge individer ökade möjligheter att, efter en frivillig överenskommelse med sin arbetsgivare, genom kompetensutveckling utvecklas i sitt nuvarande arbete eller ta steget till annan sysselsättning. En viktig möjlighet som följer av denna reform är att individer ges en chans och incitament att utbilda sig till yrken där det råder brist på arbetskraft. Arbetet med den närmare utformningen av reformen pågår inom , och inriktning mot bristyrken är en fråga som är aktuell i detta arbete. 30 (M): Jag vill tacka statsrådet för svaret och hälsa välkommen till den första av många interpellationsdebatter i . till saken, det vill säga friåret. Regeringen har ju, fru talman, inom ramen för januariöverenskommelsen mellan Socialdemokraterna, föreslagit ett återinförande av friåret i omstöpt form, numera kallat utvecklingsår. Detta ska ske till en årlig kostnad av 1 miljard. Satsningen har dömts ut av i stort sett samtliga experter, institut och remissinstanser, däribland den organisation som ledde fram till , nämligen fackförbundet . I dessa tider med eskalerande gängkriminalitet och otrygghet väljer regeringen att satsa dubbelt så mycket på friåret som på polisen. I regeringens argumentation för utvecklingsåret har man framfört att detta framför allt skulle vara en lösning på rekryteringsproblematiken inom bristyrken. När ministern var i arbetsmarknadsutskottet för någon vecka sedan ställde jag, mot bakgrund av denna argumentation, de frågor jag ställt i den interpellation vi nu hanterar, det vill säga: Varför har förslaget om friår ingen som helst inriktning mot bristyrken, och hur många och vilka utbildningar till bristyrken kan över huvud taget genomföras inom tidsutdräkten för utvecklingsåret, det vill säga minst tre och högst ? När jag ställde dessa frågor till ministern kunde varken hon eller någon av alla hennes medföljande medarbetare ge ett enda exempel på detta trots, fru talman, att detta varit regeringens huvudargument för friåret. Vi har hört ministern läsa upp sitt svar. Trots att man haft all förberedelsetid i världen är det uppenbart och, ärligt talat, anmärkningsvärt att man inte kan ge ett enda exempel på hur utvecklingsåret skulle kunna vara lösningen när det gäller rekrytering till bristyrken. Ändå påstår man att detta är själva anledningen till att man lägger fram förslaget till att börja med. Jag har därför, fru talman, egentligen inget annat val än att återigen ställa de uppenbara frågorna: Kommer utvecklingsåret att ha en inriktning mot bristyrken, och kan ministern ge ett enda exempel på en utbildning till ett bristyrke som över huvud taget kan genomföras inom friårets tidsutdräkt? 31 (M): Jag vill också välkomna ministern till interpellationsdebatten. Jag hade inte tänkt delta i denna debatt; jag har haft en annan interpellationsdebatt. Men när vi ändå debatterar utvecklingsåret eller friåret vill jag ställa en fråga till ministern. hade vi 182 skjutningar, 28 dödsfall och 120 sprängdåd – en 45-procentig ökning jämfört med . Människor känner en väldig otrygghet i , och lag och ordning är en av de högst rankade politiska frågorna bland befolkning. Varför lyssnar då inte regeringen? Lägg därtill att framför ett kraftigt behov av mer resurser. I detta krisläge för väljer regeringen alltså att prioritera ett friår eller utvecklingsår framför mer resurser till polisen. Hur kan detta ens vara möjligt, och hur motiverar statsrådet denna prioritering? 32 Arbetsmarknadsminister (S): Jag vill börja med att peka på en fråga där jag som ny arbetsmarknadsminister verkligen vill bidra till att göra skillnad. Det stora problemet på svensk arbetsmarknad är bristen på rätt kompetens. Många privata arbetsgivare har svårt att rekrytera rätt kompetens, vilket innebär att deras tillväxtmöjligheter begränsas. Inom den offentliga sektorn saknas också personal inom många viktiga yrkesgrupper såsom lärare, sjuksköterskor och specialistsjuksköterskor, vilket givetvis påverkar kvaliteten i den gemensamma välfärden. om hur vi säkerställer att vi får rätt kompetens på rätt plats handlar alltså om att skapa tillväxt och ökat välstånd och om att förbättra kvaliteten i välfärdstjänsterna. Jag måste säga att jag är lite förvånad, kanske för att detta är min första interpellationsdebatt. Jag blir förvånad över både och argumentation när det gäller utvecklingstiden. Man väljer att kalla det för friår, apropå tidigare debatt, som jag också lyssnade på, om att ord spelar roll. Den reform som vi föreslår handlar om utvecklingstid. Det handlar om att tillgodose de behov som finns när det gäller bristyrken, och det handlar om att ge människor möjlighet att fylla på med ny kompetens, både för att kunna behålla det jobb man har och för att kunna kliva in i nya jobb. Mitt svar till är fortfarande det svar jag gav när jag fick frågan av dig i utskottet: Vi håller just nu på med den vidare utformningen av utvecklingstiden och kommer att återkomma med den. Ambitionen och avsikten är att styra detta mot bristyrken, och det är viktigt för . Det handlar om tillväxten, om att vi ska ha konkurrenskraftiga företag och om kvaliteten i välfärdstjänsterna. 33 (M): brukade säga att man bör kalla saker och ting vid deras rätta namn. Det är därför detta kallas friår; det handlar om att inte jobba på arbetande kollegors bekostnad. Med all respekt – det som ministern läste upp är ärligt talat inte svar på någonting, och det är dessutom felaktigt. Att utvecklingsåret skulle handla om att fylla bristyrken är bara ett i en rad av absurda hittepåargument. Man kan säga mycket om friåret, och det gör de flesta. Men det saknas alltså pengar till att kapa vårdköer, höja polislöner och göra satsningar på skolan, som det finns pengar till ledighet och andra bidragsgivningar. I tider av stigande arbetslöshet är detta det sista och de som över huvud taget inte har ett jobb att få ledigt från behöver. Låt mig citera LO: ”Den aktiva arbetsmarknadspolitiken är i fritt fall. Då är det helt fel att skapa ett system för utbildning som bara riktar sig till dem som redan är väletablerade på arbetsmarknaden. Över 700 000 personer saknar fast jobb, många av dem kvinnor, och de lämnas utanför det här förslaget”, säger , förste vice ordförande för , till . Och hon lägger till: Man missar dem som är otryggast på arbetsmarknaden. och dess medlemmar, under ledarskap dessutom, avfärdade friåret: ”Det är en alldeles för oflexibel lösning. När vi frågar våra förbundsmedlemmar hur de vill kompetensutveckla sig så svarar de allra flesta att de vill kombinera studier och arbete. Att man studerar och arbetar heltid. Det uppfyller inte det här förslaget.” Dessutom, menar TCO, är studieledighetslagen redan mer generös när det handlar om rätten att studera. konstaterar att regeringen väljer att återigen satsa stora pengar på att ge dem som redan haft jobb betalt för att vara frånvarande från arbetet. Det är knappast vad svensk arbetsmarknad behöver . Jag skulle kunna fortsätta läsa upp kritiska instanser i oändlighet, men det medger inte tiden. Det finns inga friår. Det är alltid någon som betalar. Att pensionärer och löntagare ska betala för att vissa ska vara lediga från jobbet med det här så kallade utvecklingsåret är inte rätt, och det är framför allt inte rättvist. Med all respekt tror jag att det är väldigt få av dem som lyssnar på den här debatten som tycker att det är rimligt att de ska gå upp och slita på jobbet för att någon annan ska kunna ta ledigt. Låt mig avsluta med att konstatera hur det faktiskt är: Detta är en gräddfil för en liten skara personer. När vanliga människor får ta studielån för att utbilda sig och arbeta för att försörja sig får en liten grupp förströ sig på andras bekostnad. Detta är ojämlikhet när den är som värst, och den är skattefinansierad. 34 Arbetsmarknadsminister (S): Det här är en viktig politisk diskussion. I grund och botten handlar det om hur vi säkerställer en arbetsmarknad där arbetsgivare kan rekrytera den personal som de har behov av och hur människor har möjlighet att fylla på med ny kunskap och kompetens för att vara anställbara. För detta behöver vi en rad olika åtgärder. Det handlar om studier och om att öka flexibiliteten i utbildningsutbudet. citerar mig från min tidigare roll, och jag tackar särskilt för det. Det handlar också om att våga testa nya typer av reformer – alltifrån intensivår till utvecklingstid. Jag måste säga att jag är lite besviken. Både du, , och jag vet att friåret var en arbetsmarknadspolitisk reform som handlade om att människor kunde vara lediga utan några som helst krav på vad de skulle göra under den tiden. Man kunde till och med vara ledig för rekreation. Men utvecklingstid handlar inte om detta. Det handlar om att fylla på med ny kunskap och kompetens. Det blir lite löjligt, tycker jag, när vi står här och debatterar som om vi tror att detta är friår, för vi vet alla att det inte är det. Det är helt andra typer av krav. Om man ska jämföra med någon reform är det egentligen de tidigare utbildningsvikariaten. De handlade om att en person som var i anställning kunde komma överens med sin arbetsgivare om att vara ledig för att fylla på med ny kunskap och kompetens, och då kunde arbetsgivaren ta in en person som var arbetslös. På det sättet ökar vi rörligheten på arbetsmarknaden, och vi ger människor möjlighet att ställa om och fylla på med ny kunskap och kompetens. Sedan måste jag få kommentera jämförelsen med polisen. I budgeten lägger vi 200 miljoner på utvecklingstid och 2,4 miljarder på polisen. Det är felaktigt att jämföra den typen av satsningar. 35 (M): Återigen, som sa: Man bör kalla saker och ting vid deras rätta namn. Friår och utvecklingsår handlar om att inte jobba och att de som jobbar ska betala för det. När det gäller polisen kan jag konstatera att de siffror som anför är korrekta bara om man accepterar de satsningar som och gör i sin budget. I den budget som Socialdemokraterna och deras samarbetspartier har lagt fram är man ytterst ointresserad av att ge några större resurser till polisen över huvud taget – det blir bara symboliska nålpengar som inte förslår till någonting. Rätt ska vara rätt, ministern. Regeringen säger att utvecklingsåret handlar om att vi ska kunna försörja våra bristyrken. Arbetsmarknadsministern kan inte ge ett enda exempel på en utbildning som man skulle kunna börja och fullfölja under ett utvecklingsår. Detta argument utgör fundamentet för regeringens argumentation här, men man kan alltså inte ge ett enda exempel. Det är djupt orättfärdigt. Ni satsar alltså mer på friår, utvecklingsår, än på polis, vårdköer och skola. Det är helt oacceptabelt. Även , som har föreslagit detta, konstaterar i sin egen utredning att det kommer att kosta totalt 8 miljarder, och Arbetsförmedlingen, som ska hantera det, har sagt att de inte klarar av det. Jag skulle uppskatta att få en kommentar kring detta sista, statsrådet. 36 Arbetsmarknadsminister (S): Vi tillför ju resurser för detta. Det gäller även Arbetsförmedlingen. Jag skulle återigen vilja understryka att vi just nu inom och på departementet jobbar med själva utformningen av utvecklingstiden. Vi kommer att komma tillbaka med själva utformningen och exakt hur det ska se ut. Låt mig försöka svara på olika frågor. Vi har många olika bristyrken i , alltifrån långa utbildningar som ingenjör och programmerare till kortare. Möjligen skulle man kunna tänka sig att detta kan få effekten att vi sänker trösklarna och att det blir en enklare väg in. Det finns också väldigt många yrken där det råder stor brist och där utbildningstiden motsvarar ungefär . Det handlar om kockar, slaktare, undersköterskor och många viktiga jobb på bygg- och anläggningssidan. Jag ser fram emot att få återkomma till dig, , med den närmare utformningen och hoppas att den här reformen också ska bidra till det som är vår ambition, nämligen att öka rörligheten på arbetsmarknaden och se till att fylla på med ny kompetens, så att vi blir mer konkurrenskraftiga . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: med anledning av prop. 2019/20:2 Höständringsbudget 2019/20:1668 av m.fl. (SD) med anledning av skr. 2019/20:4 om bostadsbidrag och trångboddhet 2019/20:1736 av och (C) § 10 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2019/20:25 Regeringen och arbetslösheten av (M) till finansminister (S) 2019/20:26 Snöröjning av enskilda vägar av (C) till infrastrukturminister (S) 2019/20:27 Demonstration och demokrati av (SD) till kultur- och demokratiminister (MP) § 11 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2019/20:83 Utökad preskriptionstid för arbetsmiljöbrott av (SD) till arbetsmarknadsminister (S) 2019/20:84 Antalet polisutbildade av (SD) till statsrådet (S) 2019/20:85 Självmordstalen bland män av (SD) till socialminister (S) 2019/20:86 Pojkars skolresultat av (SD) till utbildningsminister (S) 2019/20:87 Brister i samhällets ansvar av (SD) till statsrådet (S) 2019/20:88 Fackförbundens företrädesrätt att utse skyddsombud av (SD) till arbetsmarknadsminister (S) 2019/20:89 och avtal med regioner av Per Schöldberg (C) till infrastrukturminister (S) 2019/20:90 En översyn av beslutsstöd av (M) till statsrådet (S) 2019/20:91 Rehabiliteringskedjan av (M) till statsrådet (S) 2019/20:92 Åtgärder för att minska sjukskrivningarna av (M) till statsrådet (S) 2019/20:93 Osund konkurrens av (M) till statsrådet (S) 2019/20:94 Arbetskraftsinvandring av (S) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:95 Försörjningsstöd till IS-terrorister av (SD) till socialminister (S) 2019/20:96 Stöd till IS-terrorister av (SD) till socialminister (S) 2019/20:97 En internationell tribunal för dömandet av IS-terrorister av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:98 Lagföring av återvändande IS-terrorister av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:99 Kriminalisering av deltagande i terrororganisation av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) 2019/20:100 Stängningen av i av (S) till socialminister (S) 2019/20:101 Försvarsberedningens förslag och ekonomiska ram av (M) till försvarsminister (S) § 12 Kammaren åtskildes . Sammanträdet leddes av tredje vice talmannen. § 1 Anmälan om faktapromemoria § 2 Anmälan om granskningsrapport § 3 Ärende för hänvisning till utskott § 4 Svar på interpellation 2019/20:10 om utredning om ordningsvakter 1 Statsrådet (S) 2 (M) 3 Statsrådet (S) 4 (M) 5 Statsrådet (S) 6 (M) 7 Statsrådet (S) § 5 Svar på interpellation 2019/20:13 om rekrytering av deltidsbrandmän 8 Statsrådet (S) 9 (M) 10 Statsrådet (S) 11 (M) 12 Statsrådet (S) 13 (M) 14 Statsrådet (S) § 6 Svar på interpellation 2019/20:14 om kompetens för utryckningsförare 15 Statsrådet (S) 16 (M) 17 Statsrådet (S) 18 (M) 19 Statsrådet (S) 20 (M) 21 Statsrådet (S) § 7 Svar på interpellation 2019/20:1 om ökade arbetsplatsrelaterade olyckor bland elektriker 22 Statsrådet (S) 23 (M) 24 Statsrådet (S) 25 (M) 26 Statsrådet (S) 27 (M) 28 Statsrådet (S) § 8 Svar på interpellation 2019/20:11 om utvecklingsårets betydelse för bristyrken 29 Arbetsmarknadsminister (S) 30 (M) 31 (M) 32 Arbetsmarknadsminister (S) 33 (M) 34 Arbetsmarknadsminister (S) 35 (M) 36 Arbetsmarknadsminister (S) § 10 Anmälan om interpellationer § 11 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 12 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2019