prot · H60967 · 2019-03-26 00:00:00 — Vi ska fortsätta att leverera bra klimatpolitik. 18 (KD): Tack, statsministern, för återrapporten! På toppmötet diskuterades många viktiga frågor, men kanske var ändå frågan om utträde den viktigaste. Ett för viktigt land är på väg att lämna Europeiska unionen, något som jag beklagar. måste utträdet ske på ett så korrekt och smidigt sätt att det inte uppstår problem. Där har vi redan tagit vissa beslut på kort sikt som åtminstone ska minska skadorna om kraschar ut ur EU, även om ingen de facto och i praktiken vet hur det kommer att gå för människor och företag. Statsministern var ju på toppmötet med och tog beslut om att senarelägga utträdet ur unionen utan att särskilt överlägga med . I stipulerades inget datum för hur långt statsministerns mandat räckte. Min fråga är därför: Vilket mandat anser sig statsministern ha för att ytterligare förlänga avtalet med britterna? Det kan ju komma upp en sådan fråga. På mötet diskuterades sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft. Flera bra rådsslutsatser antogs kring frihandel, företagens villkor, kompetensutveckling och sociala frågor. Vi kristdemokrater känner dock, som statsministern mycket väl känner till, en oro för att EU börjar lagstifta på områden som är nationell kompetens, till exempel skatter och socialförsäkringar. Jag har även en annan fråga: Jag undrar om den feministiska regeringen med statsministern i spetsen försökte få till någon skrivning om kvinnors roll på arbetsmarknaden för ökad tillväxt i EU. 19 Statsminister (S): Den första frågan om att senarelägga utträde gäller alltså efter det som är beslutat och vid nästa möte, om jag förstår rätt. Vi återkommer naturligtvis till , men jag har varit starkt förvissad om att vi är eniga om att det är viktigt att få till ett ordnat utträde. Om det i detta skulle ingå en förlängning har jag inte känt någon som helst tvekan om att det faktiskt är en del av detta. Inte till vilket pris som helst – det finns ramar för detta – men att vi nu beslutar i det här. Det är också väldigt tydligt att beslutet nu ligger i : Vad vill man? Återrapportering från Europeiska rådets möte Skulle det vara så att vill hitta en lösning som inte innebär ett snabbt utträde eller ett utträde utan avtal utan vill förlänga och se möjligheterna får säga till om man inte tycker att vi ska göra det. Men jag har inte uppfattat något annat än att vi är överens om att försöka hitta en väg till ett ordnat utträde. Vi återkommer naturligtvis till inför nästa möte. Så har jag sett det, och jag menar att det beslut vi har tagit ligger inom det mandat som har gett. Vi vill försöka hitta en väg, och då innebär det – inklusive det här om – att om då britterna vill ska vi vara positiva till att försöka ordna det på något sätt. När det gäller sysselsättningen och kvinnors roll på arbetsmarknaden är det någonting som den feministiska regeringen har gett uttryck för hur som helst. Det är ingen tvekan om att både EU och världen vet hur vi ser på detta. Det var inte uppe här specifikt, men vi har ingen annan uppfattning än exempelvis att kvinnors sysselsättningsgrad behöver öka. Vi vet ju att då tillför vi också rejält med bnp. 20 (KD): Tack för svaret! Självklart vill vi också ha ett ordnat utträde. Jag bara undrar hur långt mandatet räcker om skulle vilja ha förlängt kanske eller så. Då bör väl ändå vara involverad, så att mandatet för statsministern inte är hur långt som helst. Det var lite så jag menade – jag vill bara mota i grind. Även och klimatet var uppe på toppmötet, och både i FN:s och i kommissionens egen plan för klimatet talar man om att det måste vara både förnybart och kärnkraft. Hur avser att gå vidare med kommissionens rapport om en renare miljö och klimatmålen? Måste man ändå inte nämna kärnkraften vid sidan av det förnybara i kommissionens rapport och arbete tillsammans med ? 21 Statsminister (S): Om återkommer före och säger att de vill vara kvar är det en sak. Om man återkommer före och säger att det här utträdesavtalet inte kan godkännas, utan vi vill hitta en annan lösning, då tycker jag vi ska hjälpas åt att hitta den lösningen. Då är det också ett nytt möte i , och inför det kommer jag naturligtvis som alltid att också konsultera med . När det gäller klimatfrågan vet jag inte exakt vad kommissionen kommer att skriva, men det är viktigt att vi har en gemensam ambition när det gäller både klimatpolitiken och energipolitiken. Vilka energislag som respektive medlemsstat tänker använda i sin energimix avgörs dock av respektive medlemsstat. Jag tycker att det är en bra ordning. Vi har en långsiktig, bred energiöverenskommelse i . Låt oss hålla oss till den, så tror jag att det här går bra. 22 (L): Tack så mycket, statsministern, för redogörelsen! Jag skulle gärna ta en kärnkrafts- och klimatdebatt, men det kan vi kanske lämna till ett annat tillfälle. Återrapportering från Europeiska rådets möte Brexit är ju ett sorgebarn som har följt oss ganska länge, och som det ser ut nu är tydligen den hårda kraschen avvärjd. Om man i stället får spela lite på den positiva felan skulle jag vilja fråga: Finns det över huvud taget något manöverutrymme om det skulle visa sig att man inte vill fortsätta med detta utträde? Finns det utrymme för att ta upp en diskussion om vill stanna kvar? Det hade ju varit den allra bästa lösningen som en Sverigevän, och vän av som jag ser det. Jag tackar också statsministern för att man har lyft upp diskussionen om och de mänskliga rättigheterna. Precis som tog upp hoppas även Liberalerna att man på det här toppmötet just specifikt tar upp vedervärdiga situation. Man får heller inte glömma de minoriteter som skickas till omskolningsläger, som det så vackert kallas – snarare gulag eller liknande i mina öron. Jag skulle vilja veta om statsministern avser att lyfta upp dessa frågor när det gäller mänskliga rättigheter på det kommande mötet. När det gäller jobb, tillväxt och konkurrenskraft sa ju statsministern själv, och det här är någonting som vi är medvetna om , att vissa ser konkurrensen som ett problem. Det finns en risk att vissa länder, till exempel i ljuset av vad sysslar med, kommer att fortsätta den negativa diskussionen eller tveksamheterna inför fri konkurrens och i stället börjar ägna sig åt en massa tullar och handelshinder. Hur går diskussionerna? Kan man fortfarande känna att det är frihandeln som faktiskt är den lysande stjärnan när vi pratar EU, eller kryper det in mer och mer nationalistiska tongångar och i så fall från vilka länder? 23 Statsminister (S): Låt mig först säga något om brexit. Om skulle ändra sig och uttrycker att de vill avbryta artikel 50-förfarandet måste ta ställning till det. Om jag ska ge mig på en gissning har jag svårt att se att vi skulle anse att det är bra att avbryta processen. Min gissning är att vi skulle försöka hitta ett positivt svar. Det är så det måste gå till. Jag har svårt att se att helt plötsligt skulle avbryta förfarandet. Men allt kan hända, så låt oss hålla öppet även för det. Det är i alla fall den position. Jag kan ge uttryck för att regeringen skulle försöka hitta ett positivt svar. Sedan var det frågan om och minoriteter. Av den anledningen har regeringen drivit att samarbetet handlar om mer än frihandel, industri och innovation. Dels är freds- och säkerhetsfrågorna viktiga i samarbetet, dels är också frågorna om mänskliga rättigheter viktiga. De ligger där som en av tre delar, och det är av det skälet vi har drivit på dem. Det får inte bara vara fråga om handel och affärer – de är i och för sig viktiga – utan det finns en mycket djupare dimension som vi ska stå upp för. Sedan går jag vidare till frågan om tullar och handelshinder. Det är en kluven fråga. Vi får inte vara naiva. Det finns gigantiska kinesiska statsunderstödda företag som agerar på helt andra villkor än europeiska företag. Jag tycker att den screeningprocess som ska införas är riktig, men vi har varit noga med att påpeka – och vi har ett brett stöd för det – att vi själva inte ska agera så att vi gör likadant som och skapar stora monopolister i olika sektorer. Vi ska se till att värna det som fungerar bra med den fria inre marknaden, bland annat konkurrensen. 24 (L): Återrapportering från Europeiska rådets möte Det verkar som att vi är på samma bog i dessa frågor. Risken för desinformation inför valet var också en punkt som togs upp på mötet. Det är som en tanke att den frågan sammanfaller med femårsdagen av när annekterade en del av . Det är också roligt att höra att avkräver ursäkter från med orden att inte lägger sig i andra länders inre angelägenheter. Vi kan ställa frågan till ukrainaren eller georgiern om de skulle hålla med om detta. Finns det en samsyn i EU om vikten av att agera gemensamt med samordnade aktiviteter när det gäller till exempel informationsdelning för att mota den typen av desinformation som vi säkerligen är utsatta för? Hur ser den diskussionen ut? 25 Statsminister (S): Jo, det finns en stark samsyn om behovet av att göra något, och naturligtvis ska det ske på nationell nivå. Men det fungerar inte med mindre än att vi har ett reellt samarbete, inte minst i fråga om informationsutbyte. Det gäller också systemet för tidig varning och så vidare. Det finns flera bra verksamheter i och i . Vi stärker även vår egen cybersäkerhet. Där finns en bra övergripande syn på att vi måste samarbeta och göra vad vi kan vad gäller kompetens, teknik och resurser för att se till att hålla desinformationskampanjerna borta. Sist och slutligen är det vår egen demokrati som står på spel. Den måste ha legitimitet och folkets förtroende. Vi får göra allt för att upprätthålla demokratin. 26 (S): Tack, statsministern, för återrapporten! Det är inte första gången vi talar om brexit i kammaren och antagligen inte sista gången heller. Men jag måste säga att det känns som att alla alternativ plötsligt ligger på bordet igen efter beslutet i House of Commons. Jag kan inte låta bli att känna en viss optimism, eftersom det plötsligt inte är helt otroligt att man skulle kunna hitta en väg framåt för folket att säga ja till ett mjukare brexit eller att faktiskt stanna. Jag tänkte behålla optimismen, men kanske är den lite för präglad av vad man själv vill. Det känns ändå som att det finns en sådan möjlighet. Jag utgår från att vår svenska linje, som är brett förankrad, kommer att fortsätta att vara att underlätta för att ha ett så nära samarbete med som är möjligt. måste det ändå vara en skillnad mellan att vara medlem i Europeiska unionen och att inte vara det. Vad tror statsministern om övriga medlemsländers vilja att hitta en annan ordnad lösning? Jag talar inte om en förlängning utan om en soft Brexit. Är det görbart också från EU:s sida att få igenom en sådan lösning? 27 Statsminister (S): Det är bra att vara optimist. Så länge möjligheterna finns, och så länge frågan inte är utagerad, så varför inte? Man får vara försiktig med spekulationerna – men visst. Vi har uttryckt att oavsett hur detta slutar – och det har jag vid ett flertal tillfällen sagt direkt till i bilateraler och i – om det blir ett utträde vill vi ändå ha ett så starkt samarbete som möjligt. Det finns en möjlighet till det. Det kan vara fråga om forskning och innovation. Jag menar att säkerhetsfrågorna är av den digniteten att vi fortfarande ska se till att ha ett starkt samarbete mellan och . Det finns flera sådana områden där det finns all anledning för oss att ha ett bra samarbete. Det gäller EU och samt och . Där är vi överens. Återrapportering från Europeiska rådets möte Andra medlemsstater har valt att hitta en annan lösning. Jag ska inte tala för någon annan, men vi har landat i att försöka hitta en så bra lösning som möjligt. Om begär, vilket just nu inte verkar troligt, ett avbrott i artikel 50-förfarandet får vi diskutera det. Det är upp till . Men det är ingen som har sagt att det inte skulle komma på fråga att vi skulle diskutera ärendet. Så har aldrig någon uttryckt sig. Om det fortfarande blir ett utträde är jag av den uppfattningen att vi ska försöka hitta en så bra lösning som möjligt. Vi ska ha en så bra relation som möjligt även efter ett utträde. 28 (S): Tack, statsministern, för svaret! Jag vill också passa på att tacka för det arbete som och statsministern lägger ned på att få till en ambitiös klimatpolitik på EU-nivå. De rapporter vi har fått om skillnaden mellan 1,5-gradersmålet och tvågradersmålet och vilka konsekvenser de får skulle verkligen räcka för att alla ska ta det klimatansvar de måste ta. Men tyvärr verkar det inte riktigt så. Man hör ändå att klimatansvar ställs mot jobb och jämlikhet. Det är ändå så att lösningarna på jobb‑, jämlikhets- och klimatfrågorna kan hänga ihop. När EU ska ta fram en ny industripolitik, finns det möjlighet för att driva perspektivet att frågorna kan förstärka varandra och se den nya industripolitiken som en möjlighet? 29 Statsminister (S): Jag delar helt uppfattning att vi ska se det hela så, nämligen som en möjlighet. Det kommer att kräva mycket att ställa om – så är det. Men då får vi en riktigt hållbar framtid. Om vi ställer dessa frågor mot varandra, det vill säga att det inte går att ha en ekonomisk utveckling eller inte går att driva jämlikhetsfrågor om man tar sig an klimatfrågorna blir situationen omöjlig. Det är inte sant. Vi har visat att det går att ha en bra ekonomisk utveckling och minska utsläppen. Behöver vi göra ännu mer för att få en ekonomisk uppgång? Det är ändå inte så att utvecklingen går i den riktning vi skulle vilja. Men det är inte något skäl för att säga att det inte går att göra, utan det behövs ännu mer. Dessutom ska det finnas en jämlikhet i dessa frågor, så att enskilda medborgare känner att de gör detta arbete tillsammans, att det är en samhällsfråga, att vi hjälps åt. Den enskilda individen ska inte få hela räkningen. Då kan vi klara av detta. Vi måste kunna säga till våra barn och barnbarn att vi förstod vad som hände och att vi gjorde rätt. 30 (MP): Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag tackar statsministern för redogörelsen. Jag vill börja med att kommentera delar av den inre marknaden och välkomna det fokus på tjänstesektorns framtida betydelse för den europeiska ekonomin som har och som också återfinns i rådsslutsatserna. När vi ställer om till en fossilfri ekonomi är det för mig och givet att mycket av drivet i den ekonomiska utvecklingen måste ske just i tjänstesektorn. Jag skulle gärna höra statsministern säga ett par ord om vad det är vi i ser framför oss. Vad betyder det att utveckla tjänstesektorn? Är det några speciella reformer vi tänker oss i den delen? Statsministern tryckte mycket på vikten av att det i slutsatserna refereras till en och en halv grad och inte längre två grader. Det kan framstå som att detta inte är så viktigt och att det kanske är en detalj. Men det är långt ifrån en detalj. När FN:s klimatpanel presenterade rapporterna som visade oss konsekvenserna av en och en halv grad blev det tydligt att vi måste göra allt för att undvika ett scenario där vi går över en och en halv grad. Det är oerhört viktigt att det är just detta som skrivs. Jag skulle gärna höra statsministern utveckla om det när man utvecklar klimatpolitiken framåt finns en konsensus mellan medlemsländerna om att det är de senaste vetenskapliga rapporterna som ska vara grunden. 31 Statsminister (S): När det gäller den inre marknaden och tjänstesektorn är det helt rätt. Det visar sig också i att tjänstesektorn tar en större del av ekonomin. Det är naturligt av flera skäl. Den är viktig att utveckla i sig. Det kan handla om allt från att underlätta för att starta företag i olika EU-länder – där finns det fortfarande en del hinder – till rena affärsuppgörelser, som kan försvåras av olika saker. Därför är ett genomgående tema att se till att genomföra och implementera de regelverk som vi har för att det ska kunna fungera. Jag tycker ändå att det runt bordet finns en samsyn om att den inre marknaden är en stor tillgång för oss även på det här området. Men likafullt har vi i lite olika medlemsstater en del synliga och mindre synliga hinder som gör att det här inte sker. Dessutom är det så att tjänstesektorn och den varuproducerande sektorn alltmer går ihop. Det kanske är en nog så viktig poäng. De hör ihop . Förut kunde man sära på dem på ett helt annat sätt. är det inte så, eftersom det byggs in så mycket tjänster i varuproduktionen. Jag kan ta bilproduktionen som ett exempel. Om vi inte klarar av detta för tjänstesektorn drabbar det också den varuproducerande sektorn. Det gör detta än viktigare. Jag upplever som sagt att vi har en samsyn om att driva på åt det hållet. Detta med klimatet och en och en halv grad är redan bra formulerat av . Vad gäller konsensus är det några länder som har svårare för det här. Att säga att detta är fastslaget av exempelvis klimatpanelen och att vi därför ska göra si och så finns det fortfarande ett motstånd mot. Men det gör det än viktigare att vi hittar ett sätt att hjälpas åt, så att de inte anser att de är isolerade och givna åt sitt öde. Vi får fortsätta att hjälpas åt. 32 (MP): Jag tackar statsministern för det svaret. Återrapportering från Europeiska rådets möte Statsministern nämnde att rådet bestämde sig för att ta nästa steg i klimatfrågan med hänvisning till generalsekreterarens viktiga toppmöte om klimatet. Ska vi tolka det som en signal om att statsöverhuvudena är beredda att forma ett arbete som gör att EU tar en ledande roll inför det arbetet och under det möte som generalsekreteraren planerar att hålla? 33 Statsminister (S): Jag törs inte lova exakt vad alla länder kommer att säga, men vi var tydliga här: när generalsekreteraren anordnar ett så viktigt toppmöte får vi inte komma dit utan samsyn. Det var tack vare EU:s arbete som mötet i till slut ändå avlöpte väl, och det är nog så viktigt att vi gör detta igen och har den synen. Bara det faktum att alla vi var överens om att det är juni som ska gälla – inte en senare tid , som vi sa tidigare – är en bra början. Sedan kommer vi säkert att få ligga på och arbeta och argumentera för att få så bra skrivningar som möjligt till juni. Men den uppfattning är att EU ska fortsätta att ha en ledande roll. Vi har visat att det varit framgångsrikt tidigare, och vi ska göra det igen. 34 HANS (M): Vad västvärlden har gjort i fråga om teknisk utveckling och civilisationsutveckling har gjort . Man tar plats ekonomiskt. Man tar plats politiskt. Man tar plats kulturellt. Till viss del tar man också plats militärt. Det är ett agerande som accelererat , som utrikespolitik blivit alltmer aggressiv. Vi ser veckoligen kinesiska investeringar i strategiskt viktiga sektorer. Det började med att man investerade i råvaror, huvudsakligen i . Man har övergått till att investera i högteknologiska produkter i västländer, inte minst i europeiska länder. Man investerar dessutom i infrastruktur. Det här är investeringar som påverkar jobb, tillväxt och konkurrenskraft – precis det som statsministern nämnde – både i och i de länder där investeringarna sker. Men det är en utveckling som också har en annan sida. Det här har vi talat om i , bland annat i . Det finns oroväckande tecken på hur mänskliga rättigheter fortsätter att kränkas i . upprättade EU en Kinastrategi. Det har hänt en del bara på de åren. Vid tiden för förarbetet inför det arbetet hade inte riktigt den hållning som man har . Vi har från moderat håll lyft fram detta i . Jag skulle vilja fråga statsministern: Hur går diskussionerna i angående en uppdaterad och utvecklad EU-strategi om ? 35 Statsminister (S): Det är helt korrekt att utvecklas snabbare än västvärlden tidigare gjort, men det har naturligtvis också att göra med att teknikutvecklingen går allt fortare. Det är dock ingen tvekan om att numera måste betraktas som en stormakt, inte längre som ett utvecklingsland som . är det en helt annan scen. Man investerar runt om i världen, som påpekades här, även i . Vi har ju också positiva erfarenheter i . Under Fords ägarskap var inte så välskött som det är , om jag törs uttrycka mig så. tillförs en hel gigantisk europeisk forskningsanläggning för tack vare Geelys ägarskap. Vi har positiva erfarenheter också. Återrapportering från Europeiska rådets möte Det är av det här skälet som EU vill införa screeningmekanismen; man ska titta igenom investeringar ur lite olika perspektiv. Det är också av det skälet vill göra det. Men det är inte riktat specifikt mot som land, utan vi måste tänka med säkerhetsperspektiv överlag . Vad är det för investeringar som är bra? Några kanske är mindre bra. Är det bra att vi har utländskt ägande i det som vetter mer mot säkerhetshållet? Vad gäller EU är vi överens. Jag får låta det vara osagt om något uttalats om just någon ny Kinastrategi. Men Kinafrågan var specifikt uppe till diskussion inför toppmötet. Den gemensamma hållningen till har direkta kopplingar till frågorna om konkurrenskraft, företagande och investeringar. Som jag sa handlar det också om såväl fred och säkerhet som mänskliga rättigheter. Det finns alltså en bredare syn – det handlar inte bara om industri och konkurrenskraft. 36 HANS (M): Jag nämnde fyra dimensioner där man eftersträvar dominans: den politiska, den ekonomiska, den militära och den kulturella. De vävs nu in i varandra på ett sätt som vi inte har sett tidigare. Bara det faktum att nyproducerade fartyg i den kinesiska handelsflottan också ska kunna vara militärt klassade ställer ju helt nya frågor om vad som kommer att hända på världshaven, inte minst kopplat till att man också vill äga hamnar i andra länder. Vad ska hamnarna användas för? Här blir det en kombination av handel, militär och makt som vi inte har sett tidigare. Därför menar vi att det behövs en uppdatering av EU-strategin. Jag skulle vilja fråga statsministern: länder anser statsministern är närmast i synen på och på hur vi ska hantera den utveckling vi ser nu? 37 Statsminister (S): Det är många. Vi är flera som är likasinnade vad gäller konkurrenskraft och hur vi ska agera för att hantera denna konkurrens utan att göra så att vi själva minskar vår konkurrenskraft. Många av de 16–17 länder som vi har tagit gemensamma initiativ med vad gäller den inre marknaden har samma syn som vi har även när det gäller . Det gäller till exempel de nordiska länderna och . Jag var själv och träffade premiärminister , och då diskuterade vi naturligtvis . Det finns alltså flera länder som har samsyn på detta område. Jag tror nog att alla ser att vi behöver ha en balans och en analys här. Vi ska inte vara naiva, men vi ska heller inte strypa de möjligheter som ett utbyte med ger. Det kan hända att det behövs en ny strategi. Återrapporteringen var härmed avslutad. § 2 Justering av protokoll Återrapportering från Europeiska rådets möte Protokollen för den 26–samt för justerades. § 3 Anmälan om ny riksdagsledamot Följande berättelse hade kommit in från : Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att (KD) utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan (KD) avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nya ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 30 § vallagen (2005:837). § 4 Anmälan om ändrad partibeteckning Från hade följande skrivelse kommit in: Då jag inte längre tillhör Liberalernas riksdagsgrupp avsäger jag mig de uppdrag som jag fått genom Liberalerna: ordinarie ledamot i socialförsäkringsutskottet Skrivelsen lades till handlingarna. § 5 Anmälan om gruppledare för partigrupp Förste vice talmannen meddelade att partigrupp anmält som gruppledare för partigrupp . § 6 Anmälan om ersättare för gruppledare för partigrupp Förste vice talmannen meddelade att partigrupp anmält som ersättare för gruppledare för partigrupp . § 7 Anmälan om vice ordförande i Förste vice talmannen anmälde att (C) valts till förste vice ordförande i . Förste vice talmannen meddelade att (L) avsagt sig uppdragen som ledamot i socialförsäkringsutskottet, som suppleant i skatteutskottet och som suppleant i socialutskottet. § 9 Anmälan om kompletteringsval