prot · H70941 · 2019-11-29 00:00:00 — Jag lyfter fram frågan eftersom det kom en rapport om och lyftes fram i medierna att man inte riktigt hinner med utbyggnaden av den mobila täckningen på det sätt som var planerat. Det är för mig en stor och viktig fråga. I har vi en känsla, rätt eller fel, av att det finns en skillnad mellan stad och land. Det hänger givetvis ihop med frågor som bränslebeskattning, kollektivtrafik, neddragning av flyg i glesbygd och personaltillförsel, alltså möjligheten att få tag i personal. Landsbygden har högre skatter än många tätorter runt storstäderna, och vi ser att närvaron av polis, arbetsförmedling och försäkringskassa minskar på landsbygden. har vi politiker, oavsett färg, sagt att några av de viktiga lösningarna för landsbygden är bredband och mobil täckning för att näringslivet ska få goda förutsättningar. Men man kan även på det området se en tydlig skillnad. Stad, tätort och viktiga stråk har hög täckning, medan täckningen blir sämre ju längre ut man kommer i systemet när det gäller infrastruktur. I det radioprogram som lyfte fram just den frågan och rapporten från var det flera från landsbygden som påpekade att deras förutsättningar att bedriva näringsliv försvagas om mobilsystemet inte fungerar. Då kvarstår min fråga om vad mer regeringen ämnar göra för att komma åt problemen och fullfölja hela vägen. 113 Statsrådet (S): Som jag redogjorde för i svaret har vi goda förhoppningar om att nå målet för bredbandsutbyggnad och mobiltäckning. Mobiltäckningen för personer ligger alltså på . Jag tror att den aktuella siffran för bredbandsmålet är , enligt det mått som kallas homes passed, det vill säga EU:s mått. Det gör att har den bästa mobiltäckningen och mobildatatäckningen i hela Europeiska unionen och den utvecklade världen. Men vi är inte nöjda med det. Vi har, som mycket riktigt påpekar, satt upp högre mål än så. De åtgärder vi har vidtagit och den diskussion vi har betyder att vi också har goda förutsättningar att nå det målet. Vi har det ganska angenäma problemet att det sätt på vilket målet är formulerat gör att det delvis är rörlig materia. Därför väntar vi på att Post‑ och tydligare ska specificera hur målet ska mätas. Det är nämligen det som till syvende och sist kommer att avgöra om vi kommer att nå målet eller inte. 114 (KD): Jag vill än en gång säga att jag är tacksam för svaret från . Jag är också helt övertygad om att och regeringen är överens om att vi vill att hela landet ska leva. Men jag har rapporten med mig här i kammaren, och jag känner inte riktigt igen en del av siffrorna. Jag har inte kunnat grotta i varför de skiljer sig åt lite grann. Men om man tittar på exempelvis bredbandssidan är det 40–på landsbygden som har fungerande bredband. Det beror lite på om det gäller näringsliv eller privatpersoner. Tittar vi återigen på tätorter kan vi se att det ligger runt 85–. Vi ser samma fenomen när det gäller den mobila täckningen, åtminstone enligt den rapport jag har. har mobil täckning. Då handlar det om vägar, hushåll, fritidsområden och där man jobbar. Det finns områden i där det inte finns någon täckning alls. Man kan i och för sig fundera på om vi behöver ha lika mycket täckning där. Det som hänger ihop är att det tyvärr är tydligt att vi har klarat av att lösa det i tätort. Men utanför tätort ser det betydligt sämre ut. I Post- och står det bland annat: ”är de flesta siter i glest befolkade områden underutnyttjade och ger begränsade intäkter till operatörerna. PTS bedömer därför att det sannolikt inte kommer att ske någon omfattande kommersiell nyetablering av siter i glesbebyggda områden fram .” Det kan jag förstå utifrån det privata näringslivets förhållningssätt. Att bygga ut och utveckla som man inte får betalt är ett problem. Men vi som riksdag och regering måste ändå jobba för att även näringsidkare på landsbygden ska ha god tillgång till bredband och god mobiltäckning – huvuddebatten här handlar ju om den mobila täckningen – och då räcker det faktiskt inte att uppnå . Vi måste jobba vidare med den frågan. Min fråga kvarstår därför: Ämnar regeringen vidta fler åtgärder för att lösa detta problem? 115 Statsrådet (S): och jag är helt överens om att inte räcker. Men det är vad vi hade . Prognosen är annorlunda. Den säger mellan . Vi vill upp från det målet. Vår målsättning är glasklar: Oavsett var man bor och verkar i ska man ha god mobiltäckning och tillgång till snabb bredbandsuppkoppling. säger att våra siffror skiljer sig åt. Det gäller framför allt på bredbandssidan. Jag tror att skillnaden beror på att jag använder mig av EU:s siffror, som är till för att man ska kunna jämföra mellan olika länder, och använder sig av siffror från PTS. Skillnaden mellan siffrorna beror på att PTS siffror avser dem som faktiskt har anslutit sig till bredband, medan EU:s siffror avser dem som har möjlighet att ansluta sig. Skillnaden utgörs alltså av människor som har tillgång till bredband men som har valt att inte ansluta sig. Man kan tycka att det vore bra om de anslöt sig till bredband, och de har i alla fall den möjligheten. Där finns inte skillnaden mellan stad och land, för det finns även en del människor i våra storstäder som av olika skäl har valt att inte ansluta sig alls eller att ansluta sig till bredband med lägre hastighet. Jag kan bara konstatera att jag och förefaller vara överens om målen, alltså om vart vi ska. Det finns kanske en gradskillnad i den optimism vi visar när det gäller hur stor kapacitet vi har att nå målet inom den föreslagna tiden. Jag är mer optimistisk än , men jag kan försäkra att om hans lite mer pessimistiska grundhållning visar sig vara den korrekta kommer regeringen också att återkomma med ytterligare åtgärder. 116 (KD): Tack, statsrådet , för svaret! Jag utgår bara från vad PTS säger i sin egen rapport. De signalerar en oro. Även om vi verkar vara överens om att vi på det stora hela når ut till många finns det en skillnad mellan stad och land, och det är just landsbygdsperspektivet jag har valt att lyfta fram här. Vi måste nå hela vägen. Vi som jobbar med de här frågorna ser hela den teknikutveckling som sker . Vi kommer att ha kylskåp som pratar med nätet, bilar som är självkörande och troligtvis också, antingen vi tycker om det eller inte, vårdrobotar som hjälper till i hemmen hos dem som är äldre. Vi ser en helt annan teknisk utveckling. Vi ser att människor kommer att bo hemma längre, och ska de ha tryggheten att deras trygghetslarm, som går via antingen bredband eller mobilt bredband, fungerar, så att de inte blir liggande utan att få den hjälp de ska ha. Detta måste vi nå inte bara till , utan alla som i bo och bygga måste ha denna trygghet. Det är på detta sätt den tekniska utvecklingen kommer att se ut, både på vårdsidan och näringslivssidan och de facto även på nöjessidan. Jag tackar för debatten. Om jag inte träffar statsrådet önskar jag honom allt gott. 117 Statsrådet (S): Det gläder mig att och jag har samma syn på vikten av snabba kommunikationer över hela landet, oavsett om de är mobila eller fasta. Det gläder mig också att står fast vid samma höga målsättningar som regering och riksdag har satt upp för dessa kommunikationer. Jag är övertygad om att om det visar sig att min lite mer optimistiska hållning är felaktig kommer vi att träffas i ytterligare debatter här i för att med gemensamma krafter se till att även glesbygden har snabba uppkopplingar. Jag vill också ta tillfället i akt att önska och herr ålderspresident en riktigt god jul! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2019/20:50 om situationen beträffade politisk frihet och mänskliga rättigheter i 118 Utrikesminister (S): har frågat mig hur regeringen arbetar i kontakter med andra länder för att förankra den svenska linjen gentemot och bygga samstämmighet kring mänskliga rättigheter i , vad regeringen gör inom EU för att pressa den ryska ledningen inom dessa frågor och huruvida regeringen är beredd att verka inom EU för en utredning av Nemtsovfallet. för en tydlig och principfast politik gentemot och kommer att fortsätta att regelmässigt ta upp människorättsproblem i internationella forum såsom och . Vi kommer liksom tidigare att vara en drivande aktör i EU för att respekten för mänskliga rättigheter ska förbli en given beståndsdel i utformningen av relationen till och ställer oss bakom de fem vägledande principerna för EU:s relation med , där kontakter och stöd till det ryska civilsamhället utgör en viktig delkomponent. ger även ett omfattande stöd till kontakter mellan det svenska och det ryska civilsamhället, vilket är viktigt för att stödja demokratisk utveckling och bidra till ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. Oppositionella i verkar under svåra förhållanden, och det är viktigt att omvärlden visar dem sitt stöd. Vi fortsätter att uppmana ryska företrädare att garantera sina invånares rättigheter i enlighet med egen konstitution och internationella åtaganden. Mordet på var ett tragiskt avsnitt i modern rysk historia som mötte starka reaktioner i omvärlden. Det understryker vikten av ett rättsväsen som agerar professionellt och självständigt och åtnjuter förtroende hos sina medborgare. Vi följer utvecklingen i Nemtsovs fall noga genom vår ambassad i och har anslutit oss till EU:s uppmaningar till en grundlig utredning. fortsätter att uppmärksamma Nemtsovs gärning: bland annat deltar ambassaden i i en ceremoni till hans minne. 119 (M): Jag vill tacka utrikesministern för svaret på min interpellation. Anledningen till att jag tar upp frågor om mänskliga rättigheter i , om möjligheten för oppositionella att verka och ytterst om förtryck och mord som har drabbat och drabbar oppositionella i är att jag upplever att situationen i blir allt svårare för de personer som inte stöder regimens linje. Detta gör naturligtvis att det är viktigt med internationellt arbete. är ett litet land. Vi kan inte åstadkomma mycket på egen hand, men som land i större organisationer kan vi trycka på. Jag säger detta för att är en stormakt. har självt inte mycket att sätta emot, men EU kan göra desto mer. kan också använda sin bas för demokrati och mänskliga rättigheter, liksom förstås . Jag tar upp detta för att jag skulle vilja se ännu mer aktivitet från sida inom dessa organ. Det finns nämligen möjligheter att göra mer. Det finns möjligheter att sätta press på det ryska rättsväsendet. Det är utmärkt att är representerad när det handlar om att högtidlighålla minnet av . Men det måste till mer. Jag säger det eftersom jag av , dess parlamentariska församling, är utsedd till rapportör när det gäller mordet på . Det jag har noterat i dessa sammanhang är behovet av att trycka på rättsväsendet. Rättsväsendet är tyst. Rättsväsendet är slutet. Rättsväsendet svarar inte på frågor. Det gör att det inte finns någon transparens. Här kan EU göra mycket för att påverka och trycka på. Det måste till en öppenhet. Jag säger detta eftersom det med en ökad transparens i rättsväsendet kan finnas en möjlighet för civilsamhället och för oliktänkande att driva sina frågor med större trygghet. Mordet på är förfärligt. Det är det yttersta beviset på förtryck av oliktänkande. Men det handlar inte enbart om . Det finns många fler personer. var en människorätts- och hbtq-aktivist som mördades . Videobloggaren utsattes för skottlossning och knivattack av för honom okända män. , projektkoordinator för , blev skjuten – han överlevde attacken. Det finns många fler. Dessa personer förtjänar ett rättsväsen som fungerar. Jag skulle vilja få ett tydligare svar från utrikesministern om hur agerar och vad avser att göra för att stärka mänskliga rättigheter i . 120 Utrikesminister (S): var en vän till mig. Vi anordnade seminarier om demokrati i tillsammans. Jag har efter hans tragiska död besökt platsen för mordet för att visa min respekt för hans gärning. Jag har under en mycket följt utvecklingen i , och precis som är jag mån om att det ryska samhället ska utvecklas och bli mer öppet och demokratiskt. Vi följer den inrikespolitiska utvecklingen i nära, och vi uttrycker konsekvent vår oro inför det faktum att det demokratiska utrymmet i landet krymper. Vi uttrycker upprördhet över de fall som nämner och andra fall. Upptakten till regionalvalen var ännu ett exempel på hur oppositionspolitiker nekas möjligheter att kandidera och hur folkliga missnöjesyttringar bemöts med massingripanden och övervåld från polisen. Jag kritiserade själv offentligt de polisräder som ägde rum mot oppositionella runt om i efter valet. Och vi fortsätter att uppmana ryska företrädare att garantera invånarnas rättigheter i . Det är faktiskt i enlighet med den ryska konstitutionen och deras internationella åtaganden. Vår ambassad har närvarat vid rättegångar mot demokratiaktivister som följde protesterna – detta för att markera den vikt som tillmäter frågan både inför det ryska civilsamhället och inför ryska myndigheter. Den senaste månaden har ryska och utländska människorättsorganisationer tvingats upphöra med sitt arbete. Den ryska duman har antagit ett förslag om lagstiftning om så kallade utländska agenter, som också ska omfatta enskilda individer. Om lagen passerar återstående instanser kommer det att medföra ytterligare hinder för journalister att genomföra sitt arbete. Redan under min som utrikesminister fick jag tillfälle att i och möta både nordiska och baltiska kollegor. I de samtalen tog jag upp våra välkända och oförändrade positioner när det gäller MR-situationen i . Vi har lyft fram dem regelbundet i till exempel och i . var också ett av de 16 länder som 2018 tog initiativ till att inom aktivera den så kallade Moskvamekanismen, som ger möjlighet att sända en oberoende expertmission till ett OSSE-land om det bedöms finnas ett särskilt allvarligt hot mot uppfyllandet av åtagandet när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter. Detta skedde med anledning av anklagelserna om förföljelse av hbtq-personer i . Vi fortsätter att uppmärksamma frågan, till exempel genom uttalanden och sidoevent i samband med HDIM. Det är största årliga , som samlar 1 500 regeringsföreträdare, internationella experter och representanter för civilsamhället. Vi agerar också inom för att uppmärksamma brister och övertramp inom MR-området. 121 (M): Ja, att det behövs ett kraftfullt och gemensamt agerande på EU-nivå, inom och inom är alldeles uppenbart. Jag säger det igen: Som rapportör inom parlamentariska församling när det gäller mordet på kan jag inte säga att jag har fått svar på några av de frågor som jag har ställt till de ryska myndigheterna. Jag har ställt frågor till såväl politiker på högsta nivå som domstolar och rättsväsen. Det finns inga svar. Samtliga verkar vara väl medvetna om mitt uppdrag, men det finns inga svar att få. Det visar att EU måste använda sina muskler. Jag skulle vilja höra mer om detta. Det behövs en kraftsamling. Jag vill här nämna den tidigare moderate riksdagsledamoten , som gav ut boken 2.0 – rustar. Redan då nämnde den allt svårare situationen för människorättskämpar, för dissidenter och för journalister samt de mord som skedde. Det har gått 2013. finns det återkommande rapporter om att situationen försämras ytterligare. Därför vill jag höra mer om det arbete som bedriver på EU-nivå. Jag kan inte se att kan göra detta ensamt. Jag kan inte se att kan göra det bara tillsammans med de nordiska och baltiska länderna – jag vet att de också, framför allt våra baltiska grannar, arbetar för mänskliga rättigheter. Det behövs större krafter, och här kommer EU in. Jag skulle vilja fråga vad utrikesministern har gjort för att det ska bli ett mer transparent rättssystem och för att säkerhetstjänstens roll i ska bli tydligare. Det handlar också om att det ska bli tydligare i en rättegång. Vem gör vad? Vem har vilka uppgifter? Vem ställer vilka frågor? Hur blir svaren? Vem är det som beordrar attackerna? Varifrån kommer de attacker som görs mot människorättsaktivister? Allt detta är det tyst om i det ryska rättsväsendet. Det leder i sin tur till otydligheter, oklarheter och rädsla. Det finns då ingen kunskap om vem som ligger bakom detta. Vem är ansvarig? Vem utför dåden? Vem blir åtalad? Vem faller domen mot och på vilka grunder? Det är inte rättsstatens principer vi talar om; det är någonting helt annat. Det värsta, om vi nu talar om som sådant, är att vi inte talar om Lenintiden eller om Stalintiden. Vi talar om 2019. Det är Putins . Jag skulle vilja se att tar täten när det handlar om samarbetet inom EU och krokar arm med de baltiska länderna, som jag vet är mycket intresserade av ett stärkt EU-samarbete på detta område. 122 Utrikesminister (S): Jag vill börja med att säga att det är oerhört bra att , som är en så engagerad politiker just i dessa frågor, leder den här utredningen i . Jag hoppas ju att ska kunna få ordförandeskapet i – det är inte avgjort ännu utan bestäms slutgiltigt – och att vi då tillsammans både från den parlamentariska församlingen och från regeringen kan vara än mer drivande i den här typen av frågor. När det gäller EU är en mycket starkt drivande aktör för mänskliga rättigheter, och vi kommer att fortsätta att driva att det ska vara en given beståndsdel i utformningen av relationen till och att det kommer att kommuniceras tydliga budskap till i dessa frågor. Inom EU-kretsen har vi de fem vägledande principerna för EU:s relation med . Där är kontakterna och stödet till det ryska civilsamhället en av delkomponenterna. Inte minst i ljuset av det som tar upp i sin interpellation menar vi att det här måste ges ökad uppmärksamhet. krymper nämligen det demokratiska utrymmet, och människor ställs inför allt större problem när det gäller att organisera sig på olika sätt i . Vi har en väldigt tydlig politik gentemot . Vi kommer att ta upp de här problemen också i bilaterala kontakter. Vi gör det alltså både bilateralt och i samverkan med andra EU-länder, något som tar upp och som även jag tycker är viktigt. Det stämmer ju att det blir mycket bättre resultat och ett mycket fastare uttryck om vi gör det tillsammans med andra EU-länder. Vi håller nu på att förnya vår Rysslandsstrategi –2024. Där planerar vi ett stöd på , framför allt till den här typen av demokrati- och civilsamhällesaktiviteter. Jag besökte själv senast . Jag träffade olika företrädare för kvinnorättsorganisationer, hbtq-organisationer och också andra organisationer. Deras arbete gjorde ett starkt intryck på mig. I ryska medier rapporterades det tyvärr på ett negativt sätt att jag hade träffat dessa organisationer eftersom de inte anses vara positiva för det ryska samhället. Så sent som anordnade vår ambassad i ett evenemang där flera svenska riksdagsledamöter också medverkade. Det gällde våld mot kvinnor och olika problem som kvinnorättsorganisationer och kvinnor har i . 123 (M): Jag vill först säga tack till utrikesministern för svaret. Jag tar detta till intäkt för att kommer att arbeta för ett stärkt stöd för de mänskliga rättigheterna i . Då vill jag i detta sammanhang säga att är mycket pengar i . Det är mycket pengar att agera för, och därför är det viktigt att göra rätt saker. Jag hoppas och förväntar mig att regeringen kommer att arbeta tydligt och klart utan att darra på manschettknappen när det gäller vad pengarna ska användas till och hur det ska följas upp. är ökänt för sin korruption, och inte en krona får landa fel. Jag förväntar mig också ett starkt arbete inom EU, och jag kommer att följa upp att regeringen också agerar där, liksom inom när nu får ordförandeskapet, även om jag inte ska gratulera i förväg. Jag hoppas dock att det kommer att bli så. Där finns då en möjlighet att som ordförandeland göra en förklaring om vad avser att prioritera. Utifrån den interpellation som vi har debatterat här och vad regeringen skriver på sin hemsida, liksom den utrikespolitiska förklaring som regeringen avgett, utgår jag från att demokratifrågor och mänskliga rättigheter kommer att prioriteras och att det också är något som ska implementeras inom samtliga medlemsländer, gärna i en skarp skrivning så att det framgår att är det land som åsyftas. 124 Utrikesminister (S): Jag kan försäkra att vi kommer att vara oerhört noga med vart de här pengarna går och att de verkligen stöttar civilsamhället, människorättsfrågor och så vidare. Jag vill ändå avsluta med att återigen ta upp mordet på , som var en så tragisk milstolpe i rysk historia. Det belyser också hur straffriheten biter sig fast i det ryska samhället. Som jag nämnde var det smärtsamt också för mig personligen eftersom vi var vänner, och vi fortsätter att uppmärksamma hans gärning. Bland annat deltar ambassaden nu i en ceremoni till hans minne. Mordutredningen och rättsprocessen har beskrivits av flera internationella bedömare. hör jag också vad råkar ut för och att hon inte får svar på sina frågor. Utredningen beskrivs ju som ofullständig. Vi följer utvecklingen noga och har anslutit oss till EU:s uppmaning att det ska ske en grundlig utredning. Inget politiskt styre eller samhälle kan acceptera att oppositionella röster tystas, det må ske av rädsla för repressalier eller genom det pris som Nemtsov fick betala för att ha utövat den rätt att tala fritt som han skulle ha haft. Tack, , för att du tog upp de här jätteviktiga frågorna. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2019/20:142 om engagemang för 125 Utrikesminister (S): har frågat mig om jag avser att verka för att engagemang för ska öka, vad jag avser att göra för att minska ojämlikheten i och hur regeringen avser att genomföra sin demokratioffensiv i för att stärka civilsamhället och demokratin. har utmärkta relationer med . Banden mellan våra folk och regeringar är starka, och förtroendekapital i regionen är stort – inte minst tack vare vårt mångåriga engagemang och stöd för frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna. Många länder i står inför omfattande samhällsutmaningar. Det finns stora behov av att öka investeringar i infrastruktur, utbildning och hälsovård, förbättra rättssäkerheten, effektivisera den offentliga förvaltningen och bekämpa sociala och ekonomiska orättvisor. framstår i många länder i regionen som en attraktiv samarbetspartner och en förebild för ett hållbart, jämlikt och jämställt välfärdssamhälle. står dessutom inför liknande utmaningar som många länder i bland annat vad gäller inkluderande tillväxt och sysselsättning och skulle kunna dra nyttiga lärdomar från en fördjupad och bredare dialog med regionen. Flera av länderna i regionen har därtill blivit allt viktigare aktörer på den internationella arenan, och många är likasinnade med i för oss centrala frågor, till exempel behovet av att bromsa klimatförändringarna, stärka det multilaterala samarbetet och försvara den regelbaserade världsordningen. Av dessa skäl har påbörjat ett arbete för att intensifiera förbindelserna med och , vilket resulterat i en handlingsplan för förbindelserna med och . Handlingsplanen anger ett ramverk för hur relationerna kan utvecklas och innefattar bland annat frågor som miljö, klimat, demokrati och jämställdhet. Genom handlingsplanen har regeringen tagit ytterligare steg för att utveckla relationerna med regionens länder, både bilateralt och i multilaterala sammanhang. Som en följd av regeringens ökade engagemang för har dessutom färdplaner undertecknats för det bilaterala samarbetet med , , , och , och formella politiska dialoger har inletts med , , , , , och . , , , och har anslutit sig till konceptet Global för stärkt social dialog mellan arbetsmarknadens parter. Även utvecklingssamarbetet bidrar till att utveckla regeringens relationer med regionens länder, liksom det gemensamma arbetet med genomförandet av och Agenda 2030. kommer regeringen att ta fram nya strategier för utvecklingssamarbetet i för att bidra till att möta regionens samhällsutmaningar.