prot · H60973 · 2019-04-04 00:00:00 — Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 27 C, 23 V, 18 KD, 13 MP Avstod:58 M, 56 SD Frånvarande:14 S, 12 M, 6 SD, 4 C, 5 V, 4 KD, 2 L, 3 MP, 1 - (MP) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 3 (Övergångszoner mellan skogs- och jordbruksmark) 2. res. 5 (SD) 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 58 M, 28 C, 23 V, 18 KD, 17 L, 14 MP Frånvarande:14 S, 12 M, 4 SD, 3 C, 5 V, 4 KD, 2 L, 2 MP, 1 - (V) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 4 (Invasiva främmande arter) 2. res. 6 (M) 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 28 C, 24 V, 18 KD, 14 MP Avstod:58 SD, 17 L Frånvarande:14 S, 12 M, 4 SD, 3 C, 4 V, 4 KD, 2 L, 2 MP, 1 - Punkt 5 (Översyn av lagstiftningen om genteknik) 2. res. 9 (S, V, MP) 123 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:58 M, 58 SD, 28 C, 18 KD, 17 L 9:85 S, 24 V, 14 MP Frånvarande:14 S, 12 M, 4 SD, 3 C, 4 V, 4 KD, 2 L, 2 MP, 1 - (S) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 8 (Licensjakt på säl) 2. res. 13 (S, V, L, MP) 140 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:1 S, 58 M, 58 SD, 28 C, 18 KD 13:85 S, 24 V, 17 L, 14 MP Frånvarande:14 S, 12 M, 4 SD, 3 C, 4 V, 4 KD, 2 L, 2 MP, 1 - (S) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 9 (Allmän jakt på skarv) 2. res. 14 (SD) 57 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 59 M, 28 C, 24 V, 2 KD, 17 L, 14 MP Frånvarande:14 S, 11 M, 5 SD, 3 C, 4 V, 4 KD, 2 L, 2 MP, 1 - och (båda KD) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 13 (Skydds- och licensjakt) 2. res. 23 (KD) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 59 M, 1 SD, 28 C, 24 V, 17 L, 14 MP Frånvarande:14 S, 11 M, 4 SD, 3 C, 4 V, 4 KD, 2 L, 2 MP, 1 - Punkt 21 (Vattenskyddsområden) 2. res. 35 (SD, C) 85 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 59 M, 1 C, 24 V, 17 KD, 17 L, 14 MP 35:58 SD, 27 C Frånvarande:14 S, 11 M, 4 SD, 3 C, 4 V, 4 KD, 2 L, 2 MP, 1 - (KD) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 22 (skyddade områden m.m.) 2. res. 37 (V) 24 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 58 SD, 28 C, 18 KD, 17 L, 14 MP Frånvarande:14 S, 11 M, 4 SD, 3 C, 4 V, 4 KD, 2 L, 2 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 14 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU17 om tillämpningen av den kommunala finansieringsprincipen Kammaren biföll utskottets förslag. FiU25 Statlig förvaltning och statistikfrågor Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Sociala kriterier, sociala företag och ideella organisationer) 2. res. 2 (L) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 58 M, 58 SD, 28 C, 24 V, 14 MP 2:1 M, 17 L Frånvarande:14 S, 11 M, 4 SD, 3 C, 4 V, 4 KD, 2 L, 2 MP, 1 - (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 4 (Djurskydd och livsmedelsproduktion) 2. res. 4 (SD) 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 59 M, 24 V, 18 KD, 17 L, 14 MP Frånvarande:14 S, 11 M, 4 SD, 3 C, 4 V, 4 KD, 2 L, 2 MP, 1 - Punkt 5 (Miljökrav) 2. res. 7 (SD) 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 28 C, 24 V, 17 L, 14 MP Avstod:59 M, 18 KD Frånvarande:14 S, 11 M, 4 SD, 3 C, 4 V, 4 KD, 2 L, 2 MP, 1 - Punkt 6 (Innovations- och funktionsupphandling) 2. res. 9 (M) 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 58 SD, 28 C, 24 V, 16 L, 14 MP Avstod:1 M, 18 KD Frånvarande:14 S, 11 M, 4 SD, 3 C, 4 V, 4 KD, 3 L, 2 MP, 1 - (M) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. (L) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 8 (Antal underleverantörer) 2. res. 12 (V) 24 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 59 M, 58 SD, 28 C, 18 KD, 16 L, 14 MP Frånvarande:14 S, 11 M, 4 SD, 3 C, 4 V, 4 KD, 3 L, 2 MP, 1 - (L) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Kammaren biföll utskottets förslag. FiU41 rapporter om räkenskapssammandragets tillförlitlighet och räkenskapssammandraget som underlag för kommunjämförelser Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Revision) 2. res. 1 (V) 24 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 59 M, 58 SD, 28 C, 18 KD, 17 L, 14 MP Frånvarande:14 S, 11 M, 4 SD, 3 C, 4 V, 4 KD, 2 L, 2 MP, 1 - Punkt 6 (Sänkt krav på aktiekapital) 2. res. 2 (KD) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 59 M, 58 SD, 28 C, 24 V, 17 L, 14 MP Frånvarande:14 S, 11 M, 4 SD, 3 C, 4 V, 4 KD, 2 L, 2 MP, 1 - Punkt 7 (Mindre administration i små företag) 2. res. 3 (M, KD) 77 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 58 SD, 28 C, 24 V, 17 L, 14 MP 3:59 M, 18 KD Frånvarande:14 S, 11 M, 4 SD, 3 C, 4 V, 4 KD, 2 L, 2 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Telefonförsäljning) 2. res. 2 (C) 28 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 59 M, 24 V, 18 KD, 17 L, 14 MP Frånvarande:14 S, 11 M, 4 SD, 3 C, 4 V, 4 KD, 2 L, 2 MP, 1 - Punkt 3 (Reklam riktad till barn) 2. res. 4 (SD) 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 59 M, 27 C, 24 V, 18 KD, 17 L, 14 MP Frånvarande:14 S, 11 M, 4 SD, 4 C, 4 V, 4 KD, 2 L, 2 MP, 1 - Punkt 8 (Småhusentreprenad) 2. res. 7 (L) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 59 M, 58 SD, 28 C, 24 V, 18 KD, 14 MP Frånvarande:14 S, 11 M, 4 SD, 3 C, 4 V, 4 KD, 2 L, 2 MP, 1 - Punkt 10 (Snabblån m.m.) 2. res. 8 (SD, C) 86 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 59 M, 24 V, 18 KD, 17 L, 14 MP 8:58 SD, 28 C Frånvarande:14 S, 11 M, 4 SD, 3 C, 4 V, 4 KD, 2 L, 2 MP, 1 - Punkt 12 (Konsumentvägledning) 2. res. 9 (M) 59 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 28 C, 24 V, 18 KD, 17 L, 14 MP Frånvarande:14 S, 11 M, 4 SD, 3 C, 4 V, 4 KD, 2 L, 2 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 15 (forts. från § 12) Infrastrukturfrågor (forts. TU5) 127 (S): Jag skulle vilja börja med den fantastiska nyhet vi precis fick från . Det ser ut som att det har röstats igenom ett mobilitetspaket för ordning och reda i åkeribranschen. Jag kan inte redogöra för hur andra partier har röstat, men jag kan meddela att Socialdemokraterna har röstat ja till alla förslag. debatterar vi alltså trafikutskottets betänkande 5, Infrastrukturfrågor. Det behandlar regeringens skrivelse om nationell planering för transportinfrastrukturen och rapporter om stöd till forskning och innovation samt om ett nytt signalsystem för järnvägen. Vi behandlar även 529 yrkanden från den allmänna motionstiden. Jag vill börja med att yrka bifall till vår reservation 42. I övrigt yrkar jag bifall till trafikutskottets förslag. Jag anser för övrigt att trafikutskottets tillkännagivande är att slå in redan vidöppna dörrar. rapporter måste följas upp noga. Den satsning som gör med resurser på forskning och innovation inom transportområdet måste ske med god hushållning, och handläggningen måste följas upp. När det gäller det nya signalsystemet ERTMS, som är ett långt, kostsamt och tekniskt komplicerat projekt, bör ta fram en strategi för reinvesteringsåtgärder utanför den nuvarande planen samt samhällsekonomiska analyser av reinvesteringsprojekt. Det är glädjande att det har visat sig att de kostnadsuppskattningar som har gjorts till planen 2018 är av god kvalitet. Infrastruktur och fungerande hållbara kommunikationer engagerar. Det är något som vi alla känner av i vår vardag, vare sig det är fråga om potthål, ett försenat tåg, oplogade vägar, flyg som inte kan landa på , rulltrappor som står stilla eller annat. Därför är infrastrukturfrågorna så viktiga för medborgarna. Den dag som vi inte märker av något är den dag då alla transportslag och all infrastruktur fungerar i hela . Det är en historiskt stor summa som vi nu satsar på infrastruktur planeringsperioden –2029, men det ska också bygga starkt och hållbart för oss här och och även för kommande generationer. Vi ska ligga i framkant när det gäller innovativa och effektiva lösningar. Vi ska ställa om så att vi blir världens första fossilfria välfärdsland. ska, som infrastrukturminister brukar säga, vara en permanent världsutställning. Vi ska ha väl fungerande transporter i hela landet för gods, för besöksnäring och för kvinnors och mäns möjligheter att tryggt ta sig till jobbet och för våra barns möjligheter att ta sig till skolan och fritidsaktiviteter. Infrastrukturplanen ska också samverka, så att fler bostäder byggs, sysselsättningen ökar och näringslivets förutsättningar förbättras. Infrastrukturen är blodomloppet där alla transportslag är viktiga när hela förutsättningar för utveckling ska tas till vara. Jag tror att vi i trafikutskottet är helt eniga i att järnvägsunderhållet behöver öka. Och det, mina vänner, gör det rejält – med från förra infrastrukturplanen. Likaså ökar vägunderhållet, bland annat för bärighet och tjälsäkring och för att öka bärighetsklassen till en fyra och med bidrag till enskilda vägar. Allt detta är av största vikt där jag bor i . I infrastrukturplanen finns även till utveckling av transportsystemet från norr till söder, med trimnings- och miljöåtgärder för befintlig transportinfrastruktur, med en pott för åtgärder som stärker näringslivets konkurrenskraft, med åtgärder för att öka tillgängligheten och öka möjligheterna att nå målen för trafiksäkerhet. För att nämna några större infrastrukturinvesteringar som namnges vill jag börja med delar av Norrbotniabanan, med Sydostlänken mellan och , fyrspår till och dubbelspår på Ostkustbanan mellan och . Den innehåller också ökade satsningar på sjöfarten, som farleder i och i samt mellan och , och på slussar som i . Nya stambanor för höghastighetståg påbörjas, och stadsmiljöavtalen får sina resurser. Vikten av mer forskning och innovation vet vi, och därför är det glädjande att resurserna ökar och att sjöfartsområdet pekas ut. Vi behöver fungerande, säker och hållbar infrastruktur i hela landet. Med mer till infrastruktur än i föregående plan kommer det att göra stor skillnad – totalt. Dessutom har vi det 73-punktsprogram som Socialdemokraterna och kommit överens om tillsammans med och Liberalerna. Där slås det bland annat fast att vägunderhållet, med särskilt fokus på bärighet och tjälsäkring, ska förstärkas ytterligare, att en fortsatt utbyggnad av järnväg i norra ska ske, att bygget av Norrbotniabanan i sin helhet ska intensifieras, att nya stambanor för höghastighetståg, så att , och och städer och regioner i anslutning till banans sträckning knyts samman med hållbara transporter, ska ske och att punktligheten för svensk järnväg ska öka. Det slås också fast att det ska göras investeringar i infrastruktur för fossilfri laddning och tankning och i produktion och distribution av biogas och att man med reduktionsplikten som redskap ska nå målet om att minska transporternas utsläpp till 2030. Detta ska ske med den godsstrategi som regeringen tillsammans med transportnäringen har tagit fram, med det pilotprojekt som vi nu ser med elvägar där ligger i framkant, med den infrastruktur i laddstolpar som klimatinvesteringsprogrammen möjliggjort, med digitaliseringens och automatiseringens möjligheter, med cykelstrategin, med industrins omställning och mycket annat. Vi behöver alla trafikslag för att frakta gods, för att kunna arbeta och gå i skola samt för att besöka nya och spännande resmål i hela . Men transporterna behöver bli smartare, effektivare och hållbara. Jag brukar fråga om alla blommor ska fortsätta att blomma, eller om det är dags att börja rensa rabatten. Svaret som jag alltid får är att man ska fortsätta låta blommorna blomma. När vi ska klara denna klimatomställning ska vi göra det gemensamt – av folket, för folket och med folket – i hela avlånga land, från till . var jag med om något fantastiskt. Vi har haft järnvägsräls med varierande grad av tågtrafik på Mittbanan i . Och jag vill rikta ett stort tack till regeringen för att nattågen kom tillbaka. Detta var nog inte ett lätt järnvägsbygge när man kom upp till fjällen, förbi Åre, och och över gränsen till med bergsskärning och höga järnvägsbankar. En järnvägsbank var . orkade den inte längre, och det var risk för ras. Det var där jag var 2017 för att tillsammans med träffa dem som i skift jobbade dygnet runt för att lägga räls. Det var så himla spännande. Att lägga ny räls i är ingen vanlig företeelse. Jag var också där för att se bygget av en ny bro över Stora Helvetet, mellan och , mellan och Tröndelag, i stället för den järnvägsbank som hade tjänat ut sitt syfte. I går fick jag vara tillsammans med infrastrukturminister på invigningen av denna bro. Den är viktig för godset, viktig för besöksnäringen, viktig för persontransporter och en viktig förbindelse mellan och . Det är något speciellt att inte bara fatta beslut utan att få se något byggas och inte minst att få se det bli färdigt. Det blir mina slutord. Tänk när vi får se allt som blir klart när denna infrastrukturplan med har fått verka. Då, fru talman, är det nog alldeles säkert att väldigt många redan har längtat och har förhoppningar på den kommande infrastrukturplanen. 128 (V) replik: När vi lyssnade på SJ:s vd i trafikutskottet fick han frågan: Vad kommer SJ att ha för nytta av det nya signalsystemet ERTMS? Svaret var kort: Ingen nytta alls. fick vi en skrivelse från Tågoperatörerna, Svensk Kollektivtrafik, , och en del andra. Jag tror att alla i trafikutskottet har fått den. Där uppmanar de oss att avvakta med införandet av det nya och, precis som sa, mycket komplicerade och omfattande signalsystemet ERTMS. Det kommer att belasta statsbudgeten med . ERTMS har från början sålts in som ett sätt att höja kapaciteten på svensk järnväg, alltså att vi ska kunna transportera mer gods och att fler personer ska kunna transporteras. Men när nu har gått igenom arbete med ERTMS ser man att dessa kapacitetslöften har fallit som en sten. Det som har förespeglat stämmer inte alls. Det har sedan också tillstått. Min första fråga till är: Hur mycket kommer kapaciteten att höjas på svensk järnväg med ERTMS enligt Socialdemokraternas bedömning? Kommer vi att få en höjd kapacitet över huvud taget? Min andra fråga är: när vi ser erfarenheterna från andra länder – , och – där man får göra omtag efter omtag med det nya signalsystemet, och när branschen vädjar till oss att avvakta med detta därför att det är för krångligt och kostar för mycket pengar, vore det inte klokt att skjuta på implementeringen av det nya signalsystemet? 129 (S) replik: Tack för viktiga frågor, ! Som du själv säger behandlar vi även skrivelsen från här . Där står det att man ändå gör bedömningen att ERTMS är mycket driftssäkrare än vad ATC har varit. Jag kan väl säga så här: Vi vet att av ställverken är slut , och vi vet att av ställverken kommer att vara slut . Med det sagt måste vi ju investera i något. Att med 30 miljarder bara släppa allting och inte genomföra detta, vilket är önskan, skulle naturligtvis komma med stora kostnader. Då måste du reinvestera i någonting annat, och har pekat på vad det skulle kosta. Svaret på din första fråga är alltså: Det är klart att vi tror på en högre kapacitet. Svaret på din andra fråga är: Vi måste investera här och för att få till detta. 130 (V) replik: Då måste jag få fråga om och jag har läst samma granskning från . Där konstateras att har räknat de samhällsekonomiska vinsterna av den så kallade kapacitetshöjningen ungefär 17 miljarder för högt. har svårt att i närtid peka på några samhällsekonomiska vinster över huvud taget. Vi får också fortlöpande information från leverantören, det vill säga det bolag som ska bygga detta extremt komplicerade system, om att de ligger efter och inte klarar av att leverera det de skulle. Vi ser att man i väljer att ta ett omtag och får skjuta på fortsatt implementering. I har det kostat mer än vad man trodde, precis som här i . I har delar av järnvägsnätet i princip blivit paralyserat därför att det nya signalsystemet inte fungerar. har rätt i en sak – jag tror inte heller att man kan ta 30 miljarder och bara lägga det i ett fantastiskt järnvägsunderhåll, utan självklart måste vi förhålla oss till det eftersatta underhållet när det gäller en del ställverk . Med vissa mindre investeringar går det dock att förlänga driftstiden på dem och få det att fungera. Då kan vi avvakta och se hur det här nya signalsystemet fungerar i andra länder, och sedan kan vi möjligen rulla ut det i större skala. Men vi kan inte göra det , för det finns för många osäkerheter. Varför lyssnar inte Socialdemokraterna på dem som ska köra tågen på järnvägen? Operatörerna – SJ och andra – säger att detta inte är till någon nytta för dem. Varför inte då avvakta och investera pengarna i något annat? 131 (S) replik: Tack igen, ! Vi lyssnar naturligtvis på alla. Men vi var ju på samma möte, och där frågade vi i utskottet vad som behöver göras. Jag tror faktiskt att det var som ställde den frågan. svar var att vi kanske borde öka takten i stället för att ta det i den takt vi nu gör, och att det skulle vara en del av lösningen. Sedan ska man ju också veta att syftet med ERTMS inte bara är att vi ska kunna resa inom , utan det ska hålla ihop . Svaret på din fråga, , är alltså fortfarande: Jag tror inte att man bara kan stoppa detta och på något sätt tro att man i och med det har fått 30 miljarder till andra investeringar. I så fall kanske man i stället måste öka takten – eller i alla fall se till att det här blir gjort. Att stoppa någonting som vi redan har påbörjat tror jag nämligen inte är vägen framåt. 132 (M): Detta betänkande heter alltså Infrastrukturfrågor, och precis som sa i sitt anförande är det ett väldigt stort betänkande. Det innehåller över 500 yrkanden, och det är tre skrivelser som ska behandlas. Därför finns det självklart många saker man skulle vilja ta upp och lyfta fram i en sådan här debatt. har jag åkt bil. Jag har åkt buss, och jag har åkt tåg. Jag har varit på ; jag flög förvisso inte, men det gjorde många andra. Jag har inte åkt båt, men det har säkert någon av de saker jag har köpt gjort. Jag har inte cyklat, men det beror på att min cykel fortfarande står i garaget eftersom de inte har sopat hemma hos mig . Vad vill jag säga med detta? Jo, att är ett väldigt stort land. Vi har långa avstånd och mycket glesbygd över hela landet. är vi, precis som stora delar av världen, alltmer urbaniserade. För att få landet att fungera krävs det en fungerande infrastruktur som ger alla människor möjlighet och förutsättningar att leva här i landet. Det handlar om att enkelt kunna ta sig till arbetet för att få ihop livspusslet. Det krävs också god infrastruktur för att svenska företag ska kunna leverera sitt gods snabbt och punktligt över hela landet, så att de kan stå sig i en global konkurrens. Då behöver vi vägar, bilar och cyklar, liksom järnväg som kan transportera människor och gods. Vi behöver flyg, och vi behöver sjöfart för att binda ihop . Detta tänkte jag försöka säga något om. Vi har sett att utsläppen i har ökat. Regeringen har då fokuserat på åtgärder som av de egna experterna har kritiserats för att vara ineffektiva. Transportsektorn står för en tredjedel av de totala svenska utsläppen av växthusgaser, och den största delen kommer från vägtrafiken. Det måste vi förändra. Vi måste se till att vägtrafiken ställer om och blir mer hållbar, men det är inte mobiliteten som ska minskas utan utsläppen. När jag var ung trodde jag att vi – och är ungefär , för så gammal är jag – skulle sväva omkring i stora farkoster. Så har det kanske inte riktigt blivit. Man ska såklart inte tala om vad som händer , eftersom vi inte vet det. Men i trafikutskottet har jag läst en hel del artiklar om infrastruktur. Jag känner mig ändå väldigt hoppfull . Vi kanske faktiskt redan delvis är ; det sker mycket teknikutveckling, och vissa saker är redan här. Vi har smarta bilar som bromsar av sig själva, och de ser om vi är trötta. Det finns självkörande bilar, och vi har tittat på elektrifiering av vägar. Det finns laddbara bilar, smartare fossilfria bränslen och mycket, mycket annat. Detta är bra, men vi måste också se till att våra vägar fungerar här och . Det svenska vägnätet består av , och av dem är enskilda vägar. Det pratade vi bland annat om i trafikutskottet . De enskilda vägarna har en enorm betydelse för att landsbygden ska kunna leva, och de är också en viktig förutsättning för våra råvarutransporter. Det har kommit oroväckande rapporter om tillståndet i vårt vägnät i stort, och vi behöver en plan för de enskilda vägarna. Vi behöver också ökade satsningar på vägunderhåll. Vi behöver laddstolpar till alla laddbara bilar som rullar ut på den svenska marknaden, och då behöver vi bygga ut laddinfrastrukturen. I valet lovade Socialdemokraterna att tågen skulle gå . Vi är många som pendlar antingen regionalt eller på längre avstånd, och vi frågar oss vad som har skett med dessa vallöften. var det kaos på tågen – av långdistanstågen var försenade. Ja, jag vet att det var bränder runt om i , men kaoset började tidigare . Vi läste om passagerare som satt fast på Express i timmar, och tog det mellan och . , alltså ganska , var det kaos igen; det minns vi säkert allihop. egen statistik är tydlig: Totalt blev tågen försenade . Det är en skrämmande hög siffra. Så stora förseningar har det bara varit en gång , och det är en oacceptabel utveckling. Det är bra att det numera finns en bred politisk enighet om att vi inte får tumma på järnvägsunderhållet framöver, som vi behöver investeringar i nya spår. Det krävs även en regering som tar tag i järnvägens organisatoriska problem så att tågen kan gå . Det handlar om en tydligare styrning av och en bättre långsiktig planering av underhållsinsatser. Operatörer som använder sig av gamla tåg som sliter på anläggningen eller ger upphov till förseningar måste i större utsträckning bära denna kostnad. Vi resenärer måste också kunna lita på den information vi får vid stopp och förseningar på ett mycket bättre än vi kan göra . I valrörelsen lovade Socialdemokraterna som sagt att tågen skulle gå . Socialdemokraterna har ansvarat för järnvägen , och resultatet är ökade förseningar och en sämre punktlighet. Detta är helt enkelt oacceptabelt och ett rejält misslyckande från Socialdemokraternas sida. behöver en regering som inte skyller ifrån sig utan tar ansvar och agerar för att tågen ska gå . Det kan konstateras att om vi får ordning på järnvägsnätet och vägnätet runt om i landet kan vi också få igång mer sjöfart, vilket totalt sett skulle leda till ökad kapacitet och till att vi bättre kan optimera de olika transportsätten. Men då krävs det, som jag sa, ett bättre och tillgängligare vägnät och järnvägsnät för våra hamnar. Framför allt gäller det tillgängligheten till och från våra hamnar. För ett litet, exportberoende land som är sjöfarten direkt avgörande för att vi ska kunna importera och exportera råvaror och gods på världsmarknaden.