prot · H70920 · 2019-10-16 00:00:00 — Dessutom vet vi att de ofta har kopplingar till annan brottslighet, inklusive våldsbrott. Därför är det rimligt att lagstiftningen underlättar för de rättsvårdande myndigheterna att prioritera på ett bättre sätt och fokusera rätt. Det är det som vi yrkar på i vår följdmotion och som vi tar upp i reservationen som jag redan har yrkat bifall till. När vi nu ändå talar om oegentligheter runt arbetsmarknadspolitiska stöd vill jag ta upp en bredare problemställning som vi också nämner i vår motion. Det handlar om subventionerade anställningar. Subventionerade anställningar är ju ett verktyg som kan vara väldigt effektivt för att få in personer med exempelvis funktionsnedsättning eller nyanlända med svaga språkkunskaper på den reguljära arbetsmarknaden. Men vi vet också att nuvarande system har varit behäftat med en del risker och problem. Det handlar bland annat om arbetsgivare som sätter utnyttjandet av de här stöden i system till den grad att det i vissa branscher och på vissa platser kan ses som en svårighet att få ett arbete över huvud taget om man inte har med sig en subvention. Det är klart att så ska det ju inte funka, för resultatet blir en osund konkurrens och i många fall även ett utnyttjande av utsatta människor. Vi menar att det inte går att möta de här problemen enbart med att straffa fusket i efterhand, även om det också behöver göras, utan det behövs systemförändringar som förebygger att man hamnar i sådana situationer. har i andra sammanhang bland annat föreslagit att det borde införas någon typ av maxgräns för antalet subventionerade anställningar per arbetsgivare. Det ska inte vara möjligt att driva en verksamhet där man räknar med att byta ut en person mot en annan och få ta del av en subvention och basera sin affärsidé på detta. Ett starkare skydd för välfärdssystemen Det borde också finnas betydligt bättre för- och efterhandskontroller av arbetsgivare som tar emot subventionerna. Där har fackförbunden en avgörande betydelse, eftersom de står nära verksamheten och känner till hur branschen funkar och vilka företag som har utmärkt sig på ett negativt sätt. Men vi vet tyvärr att samråden mellan Arbetsförmedlingen och fackförbunden har varit extremt bristfälliga. anser att regeringen bör förtydliga att fackliga organisationers yttranden alltid ska inhämtas i dessa fall och noga övervägas vid beslut om arbetsplatsförlagd anvisning. Flera fackförbund vittnar om att den faktiska lön som betalas ut i dessa sammanhang ofta ligger under kollektivavtalsnivåer och att försäkringar kan saknas. Detta är svårkontrollerat eftersom många uppgifter är sekretessbelagda med hänvisning till affärshemlighet. Det är orimligt i fall där man hanterar offentliga medel på detta sätt. Regeringen har tidigare berett ett lagförslag som skulle ge Arbetsförmedlingen möjlighet att begära ut uppgifter från banker och försäkringsbolag om vilka löner och försäkringar som arbetsgivare faktiskt betalar ut. Detta förslag skulle enligt uttalanden från regeringen i medierna ut på remiss , men sedan dessa har inget hänt i denna sak – även om det har hänt ganska mycket annat i världen. Det är beklagligt och något som regeringen borde påminnas om, gärna av de representanter för regeringspartierna som är här. Vi kan tyvärr konstatera att regeringen snarare har tagit steg i motsatt riktning på grund av samarbetet högerut i januariöverenskommelsen. Ett sådant steg är att avskaffa kravet att följa kollektivavtalsbestämmelser vid nystartsjobb. Det gör det i praktiken svårare att beivra de missbruk man försöker komma åt med denna lag och andra lagar. Avslutningsvis har vi förstås den irrande elefanten i rummet, nämligen det pågående haveriet med Arbetsförmedlingens privatisering. Vem som helst kan förstå att en myndighet som har försatts i ett sådant här kaotiskt tillstånd genom detta nyliberala experimenterande inte utan vidare kan förväntas gå i bräschen för bättre samverkan och bättre kontroller i dessa fall som har varit uppe till diskussion. Detta problem lär vi tyvärr behöva återkomma till i denna kammare och på andra ställen den kommande tiden. 188 HANS (KD): Jag yrkar bifall till reservation nr 1. I våra välfärdssystem betalas det ut . Det är mycket pengar, men det är pengar som vi har fattat beslut om för att de ska hjälpa våra medborgare i olika skeden i livet. Här finns också en frestelse att tillskansa sig pengar som man egentligen inte har rätt till. Vi vet att det finns personer som tar tillfället i akt. Vi talar om brott som begås vid en dator, i lugn och ro på kontoret eller hemma i tv-soffan. Det speciella med dessa brott är också att det inte finns några direkta brottsoffer, för brottsoffren är alla vi skattebetalare. Det är alltså en anonym skara människor som drabbas. Dessutom har straffen varit låga och kontrollsystemen otillräckliga. Ett starkare skydd för välfärdssystemen har länge arbetat för att en rad olika åtgärder ska vidtas som syftar till att få ordning på detta och bekämpa bedrägerier mot våra gemensamma bidragssystem. Ambitionen har varit att å ena sidan spara mångmiljonbelopp som annars hamnar i orätta händer, å andra sidan bevara legitimiteten för våra system. Därför välkomnar vi de förslag som läggs på bord. Vi har ändå funnit att vi ska reservera oss i denna fråga, och vi gör det av en anledning. Det saknas nämligen något i det förslag som majoriteten i socialförsäkringsutskottet ställt sig bakom vad gäller den proposition som har lagts fram, och det handlar om utbetalningen av den statliga lönegarantin. En rad olika utredningar och rapporter har kommit fram till att man måste se över denna utbetalning och pekar på att det finns ett behov av att den omfattas av just bidragsbrottslagen. I den gemensamma reservation som vi kristdemokrater och moderater författat pekar vi på att detta saknas. Regeringen har i sin proposition, som bland annat bygger på , valt att inte gå på utredningens förslag. Utskottet motiverar detta med att det är skillnad i brottslighet. När det gäller lönegarantin är den uppsåtlig medan det i andra fall ska handla om grov oaktsamhet eller underlåtenhet. Man har också ett annat argument i motivet till varför lönegarantin inte är med, och det är att det inte är den enskilde eller arbetsgivaren som har lämnat in uppgifterna till den utbetalande myndigheten utan konkursförvaltaren, rekonstruktörerna eller . Mot dessa argument står Brottsförebyggande rådets slutsatser. Brå menar nämligen att det faktum att flera aktörer är inblandade gör det svårare att upptäcka bedrägerier. Än viktigare menar att de aktörer som arbetar med lönegaranti skulle skärpa sina rutiner för kontroller om de omfattades av bidragsbrottslagen. Vi vet att mörkertalet är stort när det gäller hur mycket pengar det handlar om. Sameb, en organisation mot ekonomisk brottslighet, uppskattade i en rapport att det rör sig om 150–för bara lönegarantin. Delegationen för korrekta utbetalningar stämmer in i de synpunkter som har framförts av Brå och och menar att lönegarantin är ett område som ska omfattas av bidragsbrottslagen. , rekonstruktörer och konkursförvaltare har svårt att se när dessa bedrägerier sker. Vi kristdemokrater anser att det finns skäl att skicka tillbaka propositionen. Vi menar att lagen också ska omfatta brott mot lönegarantiutbetalningar. 189 (S): Vi befinner oss i kammaren med anledning av regeringens förslag om skärpta straff vid grova brott i välfärdssystemet. Till grund för detta ligger två utredningar tillsatta 2015 och 2016 – detta bara som en liten kommentar till mångas påpekande om hur länge de har velat genomföra detta. Det har alltså genomförts två omfattande utredningar, varav en fördjupad, för att vi ska kunna lägga fram dessa förslag i kammaren . Ett starkare skydd för välfärdssystemen Låt mig börja med att yrka bifall till utskottets förslag. Den svenska modellen grundar sig på att alla bidrar. Alla som kan jobba ska jobba, och alla som lever i ska ta ansvar för vårt lands och sin egen framtid. Vi behöver ta ett gemensamt ansvar för våra barns utbildning, för att öka tryggheten på gator och torg och för att motverka hat, rasism och sexism så att är öppet för alla. Det är inte upp till någon annan. ”Någonannanismen” är omodern och overksam. Det är vi tillsammans som skapar det vi vill leva i. Det känns därför skönt efter att ha hört dagens anföranden att inse att vi är tämligen överens om vikten av denna proposition. Om alla gör sin plikt och kräver sin rätt har vi möjlighet att bygga det sammanhållna, hållbara och fria föregångsland som vi vet att kan vara. I oroliga tider behöver vi jobba ännu hårdare för att stärka sammanhållningen och tilliten. Detta går aldrig att skapa genom skattesänkningar, nedskärningar och sänkta löner eller genom att peka ut syndabockar och elda på misstron mellan människor. Inte heller kan vi blunda för de sprickor som uppstår i våra gemensamma trygghetssystem. Jag vill trycka på just det gemensamma, för det är när vi gör de gemensamma investeringarna i varandra och i samhället som vi bygger tilliten. Det är en grundbult för att alla ska känna en ansvarskänsla för det vi tillsammans är med och bidrar till. Det är viktigt att den som gör sitt bästa utifrån sin förmåga ska kunna lita på att den får rätt hjälp och att de resurser vi gemensam avsätter också går till det de var avsedda att tjäna. Tilliten kräver därför att vi försäkrar oss om att det fungerar. Därför är det en av de åtgärder som vi som socialdemokrater slår vakt om. Jag har under nästan två mandatperioder arbetat med dessa frågor fast i skatteutskottet, det vill säga på intäktssidan. I skatteutskottet har en av de prioriterade frågorna varit att komma åt aggressiv skatteplanering och skatteflykt som urholkar underlaget som gör att vi kan investera i saker som är bra för oss tillsammans. Det är bra sjukvård för alla, utbildning för att möta arbetskraftsbehoven men också för att vi ska kunna utvecklas som människor. Det är stora tunga infrastrukturprojekt för att göra konkurrenskraftigt. Men det är också de myndigheter och de trygghetssystem som det här utskottet ansvarar för, till exempel sjukförsäkring, pensionsförsäkring med flera. Det som vi gemensamt avsatt för att bidra till det gemensamma ska också göra det. Man ska inte komma undan för att man råkar vara kreativ och hittar vägar runt systemet. Det ska man inte göra som individ, inte som företag och inte heller i form av organiserad brottslighet. Vi måste alla kunna lita på välfärdssystemen. Eftersom tiderna förändras och nya beslut påverkar vilka som kan skapa kryphålen och på annat sätt komma åt systemen har vi ett behov av att öka skyddet för välfärdssystemet. Sedan införandet av lagen har det hänt en del. Vi har fått en utökad marknad med privata tjänster och utförare som öppnat för att fler kan utnyttja systemen. Ett starkare skydd för välfärdssystemen Det har fått konsekvensen att det är öppet för organiserad brottslighet på ett helt annat sätt . Det är ett hot mot välfärdssystemet, som är en viktig del av den svenska modellen. Det skadar oss. Det ena och det mest uppenbara är den ekonomiska aspekten. Vi har hört flera summor nämnas i talarstolen. Vi får en utgift vi helt enkelt inte avsett att ha. Precis som att regeringen aktivt jobbat med att stoppa skatteundandraganden och aggressiv skatteplanering behöver vi också se till att arbeta på utgiftssidan. De resurser som vi tar in ska användas till det som de är avsatta för. Det som kanske inte är mest uppenbart men som är ett faktum är att när vi nu har privata aktörer i systemen är det också en fråga om konkurrensneutralitet. Det ska inte vara så att det är de företag som har minst skrupler som går vinnande ur detta, utan det ska vara de som har den bästa tjänsten eller den bästa produkten. Framför allt skadar detta tilliten. Ett modernt välfärdssystem ska man kunna lita på. Därför innehåller förslaget att de utbetalningar som omfattas av lagen ska utökas, därför höjs maxstraffet och preskriptionstiden förlängs. Det görs för att fler ska kunna lagföras för de brott som begås som attackerar tilliten för våra gemensamma system. Grunden ska vara: Jag bidrar, och det gör också alla andra. Jag får hjälp när jag behöver det, och den som försöker sig på att utnyttja vår välvilja att ta hand om varandra kommer att stoppas och lagföras. Så håller vi kvar välviljan och tilltron till det gemensamma. Innan jag avslutar mitt anförande vill jag nämna frågan om lönegarantin. Den gick förträffligt igenom, så det tänker jag inte göra. Om man fortsätter att läsa i förslaget säger regeringen att man vill återkomma här. Det är inte säkert att det hamnar i den här lagstiftningen, men det behöver åtgärdas. Med de två massiva utredningarna behöver det komma fler förslag. Vi oroar oss över utnyttjandet av bidragssystemet. Jag har också noterat att man oroar sig över bidragsberoendet. Jag vill passa på att säga att de system som vi har utformat omfattar bidrag som ställer krav och inte är passiva. Om du inte får del av systemen för att du inte på ett eller annat sätt kunnat bidra hamnar du i ett passivt system som verkligen kan sätta dig i ett beroende. 190 (C): Vårt välfärdssystem är verkligen någonting som vi ska slå vakt om. Vi i är välkända för att ha ett offentligt finansierat välfärdssystem, ett trygghetssystem. Det ska ge oss trygghet och skydd när vi hamnar i en situation som inte var beräknad, när vi vill ha sjukvård eller när vi får utbildning. Det är via statskassan som vi ska känna den tryggheten. Tack vare att vi betalar våra skatter är det möjligt. Det finns tre modeller som utgör vårt välfärdssystem. Det är grundtryggheten, behovsprövningen och inkomstbortfallsmodellen. Dessutom finns det i våra välfärdssystem också åldersutjämning och inkomstutjämnande inslag. Det betyder att vi måste medverka till att de pengar som betalas kommer dem som mest av allt behöver det till del. Därför måste vi kunna lita på våra system. Vi måste veta att när vi behöver det ska vi också få del av dem. Det finns regler för när vi ska få del av dem och vilka förhållanden som ska råda för att pengar ska betalas ut. Det ska vara regler som är lika för alla. Ett starkare skydd för välfärdssystemen Om någon får pengar på oriktiga grunder, det vill säga på ett sätt som är kriminellt, betyder det kort och gott att man tar pengar från dem som verkligen behöver dem. Det vill ingen människa i vårt land vara med om. När det gäller den ekonomiska brottsligheten har brotten blivit alltmer vanliga och grova. För oss i är det viktigt att vi på alla sätt och vis motverkar det. Gör vi inte det tappar människor tilltron till våra system, och det är inte rätt. Därför behöver vi en bättre underrättelseverksamhet, och det gäller att man också får kännbara straff. I det förslag som ligger på bordet ingår skärpta straff, att preskriptionstiden ska förlängas och att fler instanser ska ingå. Det har vi redan hört här. Det finns en reservation, som inte står bakom. Jag vill ändå säga att det handlar om något som vi tycker är viktigt. Det är reservationen från och . Den handlar om att den statliga lönegarantin också ska ingå i det förslag som finns. I utskottet valde vi att inte tillstyrka det. Det var under förutsättning att regeringen redan ser över hur man ska hantera och motverka fel och fusk i den statliga lönegarantin. Jag kan lova, fru talman, att vi kommer att följa den utvärdering och det arbete som regeringen gör. Det kan finnas skäl till att vi medverkar snabbt till att ändra också det regelverket. Men tillstyrker vi det betänkande som finns. 191 (L): Liberalerna står bakom betänkandet. har ingående gått igenom principerna för de olika skyddsnät vi har i samhället, så jag går inte in på detaljerna i detta. Skyddsnäten är viktiga, och det är de som gör att verkligen kan ses som en välfärdsstat som ger stöd när man av olika skäl som bäst behöver det. Men detta handlar också om väldigt mycket pengar. Det är skattepengar, och de måste användas rätt. Det bidragsfusk som vi har sett är helt oacceptabelt. Det är därför det är så väsentligt att vi skärper lagstiftningen på det sätt som vi gör . När frågan om bidragsfusk dyker upp påverkar det tyvärr också människors tillit till systemen mer brett. Vi har sett, inte minst inom LSS och , att det har diskuterats i vilken omfattning stöd ska ges när rapporterna om fusk har dykt upp. Det är oerhört viktigt att vi kommer till rätta med detta problem. Vi får följa lagstiftningen. Jag ser det här som en viktig fråga för socialförsäkringsutskottet, och vi har i alla utskott ett ansvar för att följa upp hur vår lagstiftning fungerar – positivt och negativt. När det gäller frågan om lönegarantin är det också oerhört viktigt att pengarna används rätt. Vi har haft en diskussion i Liberalerna om hur vi ställer oss till detta. Vi ställer oss bakom det arbete som görs i regeringen, för vi är inte säkra på att det är den här lagen som ska användas. Det kan vara annan lagstiftning som ska till, eftersom det här är ett lite annorlunda system jämfört med de olika bidrag vi har diskuterat. Precis som sa kommer vi att följa detta noga, för det är lika viktigt att lönebidragspengarna används på ett korrekt sätt. Varje krona ska få avsett utnyttjande. Ett starkare skydd för välfärdssystemen Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 13 Beslut om ärende som slutdebatterats SoU3 Personlig assistans för hjälp med andning Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Aviserat lagförslag) 2. res. 1 (SD) 3. res. 2 (V, KD) 58 för res. 46 för res. Kammaren biträdde res. 59 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 60 M, 27 C, 18 L, 14 MP, 1 - 1:58 SD, 1 V Avstod:24 V, 20 KD, 1 - Frånvarande:12 S, 10 M, 4 SD, 4 C, 2 V, 2 KD,1 L, 2 MP (V) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Punkt 3 (Ny utredning av LSS) 2. res. 3 (V) 26 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 60 M, 58 SD, 27 C, 20 KD, 18 L, 14 MP, 1 - 3:25 V, 1 - Frånvarande:12 S, 10 M, 4 SD, 4 C, 2 V, 2 KD, 1 L, 2 MP § 14 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU7 om scenarier inom miljö-, energi-, transport- och bostadspolitiken Kammaren biföll utskottets förslag. FiU9 Riksrevisorernas årliga rapport Kammaren biföll utskottets förslag. SfU5 En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv Punkt 1 (Avslag på propositionen) 2. res. 1 (V) 26 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 60 M, 58 SD, 27 C, 20 KD, 18 L, 14 MP, 1 - 1:25 V, 1 - Frånvarande:12 S, 10 M, 4 SD, 4 C, 2 V, 2 KD, 1 L, 2 MP Punkt 2 (En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv) 2. res. 2 (SD) 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 60 M, 27 C, 20 KD, 18 L, 14 MP, 1 - Avstod:25 V, 1 - Frånvarande:12 S, 10 M, 4 SD, 4 C, 2 V, 2 KD, 1 L, 2 MP Kammaren biföll utskottets förslag. SfU6 Ytterligare fortsatt utbetalning av garantipension Kammaren biföll utskottets förslag. SfU7 Förbättrat grundskydd för pensionärer Punkt 1 (Höjd garantipension) 2. res. 1 (V) 26 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 60 M, 58 SD, 27 C, 20 KD, 18 L, 14 MP, 1 - 1:25 V, 1 - Frånvarande:12 S, 10 M, 4 SD, 4 C, 2 V, 2 KD, 1 L, 2 MP Kammaren biföll utskottets förslag. SfU8 Ett starkare skydd för välfärdssystemen Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Bedrägerier mot lönegarantin) 2. res. 1 (M, SD, KD) 138 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 27 C, 25 V, 17 L, 14 MP, 2 - 1:60 M, 58 SD, 20 KD Frånvarande:12 S, 10 M, 4 SD, 4 C, 2 V, 2 KD, 2 L, 2 MP (L) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 3 (Handläggningstider) 2. res. 2 (M, KD) 80 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 58 SD, 27 C, 25 V, 18 L, 14 MP, 2 - 2:60 M, 20 KD Frånvarande:12 S, 10 M, 4 SD, 4 C, 2 V, 2 KD, 1 L, 2 MP Punkt 4 (Övrigt om bidragsbrott) 2. res. 3 (SD) 3. res. 4 (V) 59 för res. 26 för res. Kammaren biträdde res. 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 60 M, 27 C, 20 KD, 18 L, 14 MP, 1 - Avstod:25 V, 1 - Frånvarande:12 S, 10 M, 4 SD, 4 C, 2 V, 2 KD, 1 L, 2 MP Följande dokument anmäldes och bordlades: 2019/20:29 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i § 16 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2019/20:47 Januariöverenskommelsen och Arbetsförmedlingen av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2019/20:48 Utvecklingsåret av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2019/20:49 Rättsstatens principer av (SD) till justitie- och migrationsminister (S) § 17 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2019/20:179 Riktade resurser mot köer i cancervården av (M) till socialminister (S) 2019/20:180 Högspecialiserad hjärtsjukvård av (M) till socialminister (S) 2019/20:181 Rymning av IS-terrorister i av (SD) till utrikesminister (S) § 18 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till och med § 1 anf. 72 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 9 anf. 154 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 12 anf. 186 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till dess slut. 1 Statsminister (S) 2 (M) 3 (SD) 4 (C) 5 (V) 6 (KD) 7 (L) 8 Miljö- och klimatminister (MP) 9 Statsminister (S) 10 (M) replik 11 Statsminister (S) replik 12 (M) replik 13 Statsminister (S) replik 14 (SD) replik 15 Statsminister (S) replik 16 (SD) replik 17 Statsminister (S) replik 18 (C) replik 19 Statsminister (S) replik 20 (C) replik 21 Statsminister (S) replik 22 (V) replik 23 Statsminister (S) replik 24 (V) replik 25 Statsminister (S) replik 27 (KD) replik 28 Statsminister (S) replik 29 (KD) replik 30 Statsminister (S) replik 31 (L) replik 32 Statsminister (S) replik 33 (L) replik 34 Statsminister (S) replik 35 (M) 36 Statsminister (S) replik 37 (M) replik 38 Statsminister (S) replik 39 (M) replik 40 (C) replik 41 (M) replik 42 (C) replik 43 (M) replik 44 (V) replik 45 (M) replik 46 (V) replik 47 (M) replik 48 (L) replik 49 (M) replik 50 (L) replik 51 (M) replik 52 Miljö- och klimatminister (MP) replik 53 (M) replik 54 Miljö- och klimatminister (MP) replik 55 (M) replik 56 (SD) 57 Statsminister (S) replik 58 (SD) replik 59 Statsminister (S) replik 60 (SD) replik 61 (C) replik 62 (SD) replik 63 (C) replik 64 (SD) replik 65 (V) replik 66 (SD) replik 67 (V) replik 68 (SD) replik 69 (L) replik 70 (SD) replik 71 (L) replik 72 (SD) replik 73 Miljö- och klimatminister (MP) replik 74 (SD) replik 75 Miljö- och klimatminister (MP) replik 76 (SD) replik 77 (C) 78 (V) replik 79 (C) replik 80 (V) replik 81 (C) replik 82 (KD) replik 83 (C) replik 84 (KD) replik 85 (C) replik 86 (V) 87 (SD) replik 88 (V) replik 89 (SD) replik 90 (V) replik 91 (C) replik 92 (V) replik 93 (C) replik 94 (V) replik 95 (L) replik 96 (V) replik 97 (L) replik 98 (V) replik 99 (KD) 100 Statsminister (S) replik 101 (KD) replik 102 Statsminister (S) replik 103 (KD) replik 104 (C) replik 105 (KD) replik 106 (C) replik 107 (KD) replik 108 (V) replik 109 (KD) replik 110 (V) replik 111 (KD) replik 112 (L) replik 113 (KD) replik 114 (L) replik 115 (KD) replik 116 Miljö- och klimatminister (MP) replik 117 (KD) replik 118 Miljö- och klimatminister (MP) replik 119 (KD) replik 120 (L) 121 (KD) replik 122 (L) replik 123 (KD) replik 124 (L) replik 125 Miljö- och klimatminister (MP) 126 (M) replik 127 Miljö- och klimatminister (MP) replik 128 (M) replik 129 Miljö- och klimatminister (MP) replik 130 (SD) replik 131 Miljö- och klimatminister (MP) replik 132 (SD) replik 133 Miljö- och klimatminister (MP) replik