prot · H609108 · 2019-06-19 00:00:00 — Vi kan inte bara stå och titta på en eskalerande utveckling utan att försöka gripa in i ett tidigt skede. Att förhindra konflikt måste ändå vara prio ett. Det minskar det mänskliga lidandet och leder till att färre människor blir svårt sargade till både kropp och själ. Direkta framgångar har vi bland annat kunnat se i processen för en fredlig maktövergång i och i arbetet med FN:s fredsbyggandekommission. Också det arbete som har gjorts inom ramen för säkerhetsrådets arbetsgrupp gällande barn och väpnad konflikt är en viktig del. Allt förebyggande måste starta med tidiga insatser, och barnen är ju vår framtid. Att skydda barnen förhindrar konflikter . Denna enkla sanning var även namnet på den debatt som hölls och som ledde till lanserandet av en process för framtagandet av praktiska riktlinjer för hur barnfrågor ska integreras i medling och fredsprocesser. Det är något man kunde tro redan fanns, men så var uppenbarligen inte fallet. Att skydda barn och ha ett barnperspektiv är otroligt viktigt i sig, för individens frihet, men det är också ett kraftfullt verktyg i allt förebyggande arbete – inte minst när det kommer till konflikter. Men som vi tyvärr ser tydligt runt omkring oss är det förebyggande arbetet långt ifrån tillräckligt. Därför är även konflikthantering och fredsbyggande nödvändiga fokusområden. Genom vår plats i säkerhetsrådet har spelat en roll i att hantera några av vår tids svåraste kriser och konflikter. Flera av dem har nämnts . Det gäller kriget i , insatser i , arbetet med att skapa fred på och arbetet för att rådet ska hålla fast vid tvåstatslösningen i –. Listan över arbete för fred och säkerhet i världen genom säkerhetsrådet kan göras betydligt längre, men allt finns i skrivelsen. Jag hänvisar därför till den; det är väldigt intressant läsning. Klimatfrågan är vår tids största ödesfråga, och med tanke på hur den påverkar människors livsvillkor och möjlighet att leva är den också en av vår tids största säkerhetsfrågor. Vi i har länge drivit på för att uppmärksamma kopplingen mellan klimatet och dess påverkan på säkerhet. Den kopplingen har aldrig varit tydligare än , och det är tack vare regeringens och arbete i just säkerhetsrådet som den har kommit upp på den internationella agendan. Det är det svenska ledarskapet som har gjort att säkerhetsrådet har kunnat enas om att tydliggöra kopplingen mellan säkerhet och klimatförändringar i hela sitt arbete. medlemskap i 2017–2018 Vi vet nämligen att det är ett förändrat klimat, och konsekvensen av det, som en framtida säkerhetspolitik behöver utgå från. Vi ser hur människor tvingas bort från sina hem på grund av klimatförändringar samt hur krig och konflikter breder ut sig i torkans spår. Att den kopplingen nu har gjorts i säkerhetsrådet betyder mycket för världens samlade klimatarbete, och det hade aldrig hänt om inte drivit på. Det är tack vare och regeringens ansträngningar att i alla forum lyfta klimatfrågans tydliga koppling till säkerhetspolitiken som frågan nu är förankrad på säkerhetsrådets dagordning, och genom det skickas en tydlig signal till FN:s alla institutioner: Klimatfrågan är vår tids stora säkerhetsfråga. Det är nämligen bara genom att möta hotet från ett förändrat klimat – genom att minska effekterna, minska utsläppen och göra klimatanpassningar – som vi stärker de samhällen som drabbas och kan minska de säkerhetspolitiska riskerna med detta. Regeringens skrivelse tar även upp många andra områden där extra arbetsinsatser gjorts, och många av dem är otroligt viktiga. Det handlar om fredsinsatser, humanitära frågor, ansvarsutkrävande och inte minst skydd av civila. För oss miljöpartister är det en självklarhet att de mänskliga rättigheterna är universella. De ska gälla alla, alltid och över alla landsgränser. Att har varit en del av säkerhetsrådet, vilket gett oss en tydlig plattform för att globalt driva på för feminism, fred och klimaträttvisa, är vi otroligt stolta över. Hela den lista som skrivelsen består av – bottenplattans utgångspunkter, temaområden, geografiska områden och allt annat – är i sig ett bevis på att ett litet nordiskt, glest befolkat land faktiskt kan åstadkomma global förändring. Det slår mig också hur oerhört intensivt, målinriktat och kompetent våra tjänstepersoner och företrädare har arbetat med detta, och jag instämmer i det tack som har framförts till alla dem som har slitit före, under och i rådet. Trots de stora utmaningar i FN-systemets och säkerhetsrådets funktionssätt som finns ger detta mig lite hopp . Om den politiska viljan finns – och det är otroligt viktigt att understryka: om den politiska viljan finns – och verktygen är på plats kan det internationella samfundet nämligen uträtta stordåd. Det är någonting som verkligen behövs för att vi ska klara de utmaningar som ligger framför oss. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 29 Utrikesminister (S): Fru talman och ärade ledamöter! Jag är förstås väldigt glad för denna möjlighet att debattera medlemskap i säkerhetsrådet under 2017−2018 här i kammaren. Det var två intensiva och givande år i världspolitikens mitt. var det förstås även två frustrerande år, då meningsskiljaktigheterna mellan de permanenta medlemmarna förhindrade att rådet kunde enas. Vi ville redan från början bidra till ett säkerhetsråd som kan ta sitt ansvar enligt FN:s stadga och upprätthålla fred och säkerhet internationellt. Vi ville bidra till ett säkerhetsråd som bättre kan möta vår tids nya risker och hot, som kopplingen mellan klimatförändringarna och säkerhet. Vi ville också bidra till ett mer öppet och inkluderande säkerhetsrådsarbete, där de som berörs av vår tids kriser och konflikter – kvinnor, unga och företrädare för det civila samhället – får komma till tals. medlemskap i 2017–2018 I hade vi månatliga briefingar för utrikesutskott; det fanns alltså gott om möjligheter att framföra förslag och idéer. Vi har haft återkommande möten med det civila samhället och svensk expertis inom såväl myndigheter som akademi, och vi publicerade veckobrev om arbetet i rådet på regeringens hemsida. I engagerade vi löpande det internationella civila samhället och verkade ständigt för att representanter för det civila samhället skulle kunna briefa rådet. FN-representationen publicerade också löpande videobloggar från rådets arbete. Det kanske viktigaste var att vi engagerade det civila samhället i de länder som står på rådets dagordning. hade vi lika många kvinnliga briefers till säkerhetsrådet som manliga. Jag vill rikta ett särskilt tack till alla som bidragit till det svenska medlemskapet och alldeles särskilt till det civila samhället – era inspel, ert stöd, era påtryckningar och era ansträngningar var centrala. Har då lyckats med sitt arbete i säkerhetsrådet? Den frågan har två svar. Mitt första svar är att har lyckats, därför att vi har stått upp för våra principer och värderingar i ett turbulent tidevarv. Allt arbete i säkerhetsrådet har tagit avstamp i den svenska diplomatins hörnstenar: folkrätt, mänskliga rättigheter, jämställdhet och ett humanitärt perspektiv. Vårt arbete har genomsyrats av den fundamentala insikten om att fred och säkerhet angår alla. Kvinnor måste ges en plats vid förhandlingsbordet. Genom att skydda barn förebygger vi morgondagens konflikter. Vi satte fokus på klimatrelaterade säkerhetsrisker, och vi motverkade ytterligare tillbakagångar i några av vår tids svåraste kriser i , , och, faktiskt, . Vi förvaltade det förtroende som FN:s medlemsstater visade genom att välja in i säkerhetsrådet. Vi har, inte minst, vågat vara obekväma gentemot rådets permanenta medlemmar med en principfast hållning och genom att hålla ihop de valda medlemmarna ordentligt. Mitt andra svar på frågan om huruvida har lyckats i säkerhetsrådet är en motfråga: Kan någon enskild medlem av säkerhetsrådet lyckas så länge säkerhetsrådet som helhet inte fullt ut tar sitt ansvar och så länge man använder vetot som man har gjort? Men att FN:s generalsekreterare beskrev som en brobyggare i säkerhetsrådet när rådet kom på besök till i illustrerade att gjorde skillnad. Ett annat illustrerande exempel är det tack för vårt arbete i rådet som vår FN-ambassadör mottog av maliska kvinnoorganisationer vid ett besök i landet. Så kan det också uttryckas. Fru talman och ärade ledamöter! Arbetet med medlemskapet i presenterades i den skrivelse till som framlades och som debatteras här . Jag måste få visa upp den, för det är ju precis som om den inte existerade. Den är på 161 sidor och är, får jag ändå säga, en väldigt gedigen beskrivning av det arbete som har gjorts i olika kommittéer och annat, både geografiskt och tematiskt. Det är ju detta vi bör diskutera, och jag hoppas att vi kan fortsätta att diskutera det. Vi vill sammanfatta de frågor som säkerhetsrådet hanterade , hur bidrog till arbetet och även vilka utmaningar som fanns. medlemskap i 2017–2018 Vi är för att göra en oberoende utvärdering av medlemskapet; det har vi varit . Vi trodde att själv ville göra en sådan, men när nu vill att regeringen ska ta ansvar för denna utvärdering välkomnar vi utskottets förslag. En sådan har gjorts också tidigare när har varit medlem av säkerhetsrådet. Bland de frågor som jag skulle vilja lyfta fram finns förstås agendan för kvinnors fred och säkerhet. Tack vare att vi har varit så aktiva i denna fråga kunde säkerhetsrådet skärpa tonen när det gäller sexuellt och könsbaserat våld, till exempel genom att införa helt nya sanktionskriterier när det gäller denna fråga. Svenska initiativ ledde till mer jämställda mandat för FN:s fredsinsatser. Mandaten understryker tydligare kvinnors bidrag till fred och säkerhet och kräver att kvinnor ges utrymme i politiska processer. Låt mig också nämna . Vid vårt inträde i rådet gavs ett särskilt ansvar för den humanitära situationen i . Det viktigaste resultatet från arbetet i den rollen är kanske att vi ledde arbetet med de resolutioner som möjliggjorde att miljontals syrier fortsatte att få humanitär nödhjälp som mat, vatten och bränsle. Man kan ondgöra sig över resolutioner och säga att de räcker eller så, men de höjer priset för krigiska insatser. De är dessutom ofta ett svar på det som civilsamhället kräver. Den resolution som vi var ansvariga för, som nämndes här, kom till på just det sättet – som svar på civilsamhällets krav för de nödställda i . En annan fråga är . arbetar väldigt hårt för att öka rådets engagemang. Vi gav stöd till FN-sändebudet ansträngningar för deeskalering och återupptagna fredssamtal. Det blev en Stockholmsöverenskommelse . Jag tror att detta berodde väldigt mycket på det arbete som vi har utfört i säkerhetsrådet. Ännu ett exempel är . Vi arbetade från dag ett för att fästa rådets uppmärksamhet på det alarmerande läget för rohingyer. Det var inte lätt, men vi fick säkerhetsrådet att uttrycka oro med en gemensam röst. besökte dessutom , och ett FN-sändebud utsågs. Den totala kostnaden har diskuterats. Jag måste få säga att det inte finns något mer att utreda när det gäller kostnaderna. har fått varenda siffra. Allt har redovisats, även för utskottets egen utredare. Varenda siffra finns redovisad fullt ut. Ingenting är mörklagt eller dolt på något sätt. Utskottet har fått denna redovisning, och den ska förstås ingå i en bedömning. Den kostnad som vi nämner är av . Det motsvarar den budget som vi har haft för detta. Det motsvarar också av förvaltningsanslag , och det har verkligen bidragit till att vässa utrikesförvaltningens arbete. Vi överför våra erfarenheter från säkerhetsrådet till nuvarande och kommande medlemmar i säkerhetsrådet. Till exempel har öppet åtagit sig att driva frågan om women, peace and security – om kvinnor, fred och säkerhet. Vi vet att det finns en fortsättning på många av de frågor som vi har engagerat oss i. medlemskap i 2017–2018 Det nordisk-baltiska perspektivet behövs. Därför ger vi nu stöd till och , som vill komma in i säkerhetsrådet. har jag lyssnat på många inlägg. Jag måste säga en sak: Jag är otroligt stolt över . Jag är stolt över att vi, mot alla odds, lyckades ta oss in i . Jag är stolt över det arbete som vi utfört där. Jag är stolt över våra diplomater. Tack alla ni som har insett det och även framfört ett tack härifrån! Det har varit 915 möten . Därutöver har det varit 115 resolutioner, 180 pressuttalanden och 48 ordförandeskapsuttalanden. Det sker också ett praktiskt dagligt arbete. Det handlar om de frågor som nämns i den skrivelse jag nu håller upp. Det handlar om Afrikanska unionen, , , , , , , , , , , , , och så vidare. Det handlar om arbete i sanktionskommittéer. Det handlar om arbete med barn i väpnad konflikt, där vi har lett ett arbete och varit ordförande. Allt detta har vi uträttat. Jag måste säga att jag är otroligt stolt över det, för jag tror att det också gör oss till ett säkrare land. Vi samarbetar med så många länder. Vi gör våra värderingar tydliga i det här arbetet. Kan vi inte också få vara lite stolta? Det hade suttit fint att höra det från fler. När vi nu diskuterar konkret hur vi ska fortsätta att bidra till FN:s insatser och fredsbyggande arbete tycker jag att vi kan framhålla det. Och kanske , fru talman, handlar det om att bli bättre på att förklara vad det är som faktiskt står på spel: samarbete för fred enligt tydliga regler som gäller för alla eller en internationell ordning som präglas av den starkes rätt, osäkerhet, kortsiktiga intressen och oförutsägbarhet. Jag vill tacka alla ledamöter i utskotten, särskilt förstås i utrikesutskottet, för trevliga debatter. Jag vill också önska alla en trevlig sommar. I detta anförande instämde (S). 30 (V) replik: Jag vill börja med att välkomna att utrikesministern är med i debatten och framför allt det arbete som utrikesministern har gjort inom ramen för tid i . FN är vår viktigaste globala aktör för utrikespolitik. Därför har det här arbetet varit extremt viktigt för . , då jag är rätt säker på att var med, antogs FN:s 17 globala mål för en hållbar utveckling, kallad Agenda 2030. Genom Agenda 2030 har världens länder bundit sig till att bland annat minska fattigdomen, utrota hungern, öka jämlikheten, skapa jämställdhet och stoppa klimatförändringarna. Vår värld är otroligt ojämlik. Medan de superrika lever i en helt annan värld än oss andra finns det fortfarande väldigt många människor som lever i extrem fattigdom och är i behov av dagligt humanitärt stöd. Genom att ha satt Agenda 2030 högst på vår agenda, såväl lokalt och regionalt som nationellt men också för vårt arbete i EU och i FN, kan vi tillsammans minska världens orättvisor och skapa en bättre värld. medlemskap i 2017–2018 är det första högnivåmötet . Sedan kommer det att vara ett nytt högnivåmöte i FN . Jag undrar, utrikesministern, vilka initiativ regeringen avser att ta vid de här mötena för att Agenda 2030 ska hamna högst upp på dagordningen i FN och i världen i stort. Och vad kan som land tillsammans göra för att motverka den globala ojämlikheten? 31 Utrikesminister (S) replik: Det allra viktigaste är förstås att föregå med gott exempel, att visa hur vi försöker att få våra politikområden att hänga ihop, hur vi agerar i internationella sammanhang, att vi använder bistånds- och utvecklingspolitiken i kombination med utrikespolitiken, att vi arbetar för både jämställdhet och jämlikhet och för att det ekonomiska, miljömässiga och sociala ska hänga ihop. Jag tror att det också kommer att handla mycket om hur vi hanterar klimatfrågan övergripande och att klimat och säkerhet kommer att bli frågor som vilar över allting annat som vi gör. Men det är också viktigt att vi med inrikespolitiken visar att vi är beredda att ta initiativ och gå före. Vi är ju lyckliga nog att ha vår FN-ambassadör, som kommer att spela en viktig roll i det här arbetet och vid högnivåmötet. 32 (V) replik: Jag tycker att gör ett väldigt bra arbete på det här området. Men när säger att man ska föregå med gott exempel blir jag ändå lite orolig. I går hade vi en budgetdebatt här i riksdag. Där debatterade vi just den ökade ojämlikhet som ser och hur Socialdemokraterna faktiskt börjat gå den vägen. Vi ser till exempel borttagandet av värnskatten, en skatt som vi har haft i – extra i skatt för dem som har de högsta inkomsterna i . Om man ska ta ledartröjan också globalt behöver man ta upp frågor om skatteflykt, som vi vet är ett stort problem för medelinkomstländer och rika länder men framför allt för fattiga länder. Man behöver också ta en diskussion om hur klyftorna ökar och drar isär. Det finns en risk för att vi tänker att så länge vi håller oss väl med och , så att de skapar bistånd och fördelar sina otroliga resurser, och gör det med alla andra superrika i världen får vi en bättre värld. Men problemet är att vi ens hamnat där, att enskilda individer har så mycket makt och sådana enorma inkomster att deras ekonomier är större än enskilda länders ekonomier. har vi extremt fattiga och sårbara länder som vi måste stå upp för med världens humanitära bistånd. Vi beskriver det ofta som att vi ger mycket bistånd, och det gör vi från svensk sida. kommer vi inte riktigt upp i . Det blir därför att man tog bort från regeringens biståndsbudget. Men det kommer egentligen mer pengar från människor som kommer från andra länder, vilka arbetar i eller andra länder och skickar hem pengar till sina släktingar. Det gör att världens bistånd är alldeles för litet i förhållande till behoven. Därför måste vi öka tempot för att hjälpa de människor som har det tuffast. 33 Utrikesminister (S) replik: medlemskap i 2017–2018 Jag har ingen annan syn på verkligheten och gör ingen annan analys. Det stora bekymret runt om i världen är att det är växande klyftor. , stora banker och alla analytiker vet ju att det inte skapar några goda samhällen när man ökar klyftorna. Men tyvärr har vi också en riksdag med en majoritet som inte delar den synen och som också lägger fram förslag och tvingar oss att göra kompromisser på områden där vi inte alltid skulle önska det, i alla fall inte som socialdemokrater. Det är bekymmersamt när vi tvingas att göra den här typen av kompromisser, men alternativet är dessvärre mycket värre. Därför måste vi göra så gott vi kan. Jag tycker inte att vi har något att skämmas för när det gäller vår biståndspolitik eller hur vi agerar runt om i världen. Där får vi för det mesta väldigt höga betyg av dem som bedömer vår politik, så jag tycker att vi ska fortsätta på den vägen. Men även här i bör inriktningen vara att vi ska minska klyftorna mellan människor också ekonomiskt, precis som vi behöver minska klyftorna mellan stad och land. Då blir det lättare att skapa ett gott samhälle för alla. 34 (C) replik: Jag hade inte tänkt börja så här, men jag noterar att utrikesministern känner sig tvingad till något. Det blev jag lite förvånad över att höra. Jag trodde att det var ett fritt val för alla partier att träffa en överenskommelse som just januariavtalet. Jag förstår att utrikesministern är stolt när hon hänvisar till skrivelsen om medlemskap i . Jag har läst den och kan notera att den är full av stolthet över de egna resultaten. Det är just därför som vi vill syna korten, fru talman, och se en verkligt oberoende utvärdering av i säkerhetsrådet för att kunna göra en värdering. Det låter väldigt mycket som att allt gott har åstadkommits från den svenska sidan, och väldigt lite av problem och misslyckanden lyfts fram. Man behöver ju se båda sidorna för att kunna dra lärdomar för framtiden. Därför hade det varit välkommet om skrivelsen hade haft lite mer självkritik i sin framtoning. En fråga som jag vill lyfta fram är naturligtvis hur relationen har varit i , för den har inte varit helt enkelt. Då tänker jag inte på den historiska säkerhetsrådskampanjen, utan jag tänker på hur vår dialog har varit. Jag noterar i skrivelsen att det har varit dialoger med övriga medlemsstater, samråd och dialog med företrädare från civilsamhället och experter, och sedan finns . Det beskriver rätt tydligt bilden. har informerats och det har varit föredragningar, men det har inte varit en dialog. Den bilden har också präglat relationen i utrikesutskottet. Jag undrar varför, fru talman. 35 Utrikesminister (S) replik: medlemskap i 2017–2018 Men vi har ju regelbundet kommit för att briefa och lyssna på utrikesutskottet. Varenda månad har ni haft alla möjligheter att säga: Snälla, driv dessa frågor! Den enda person jag kan komma ihåg som framförde konkreta förslag på sakfrågor som vi borde driva var , så länge hon fanns kvar i . I övrigt har det varit tyst. Vi har inte hört några förslag. I stället har ni varit kvar i kampanjen och är det delvis fortfarande. Vi har lyft fram problem i denna skrivelse, och det är självklart att i ett sådant besvärligt världsläge som vi har präglas arbetet av den viktigaste frågan, nämligen , som är på sitt nionde år. Vi beskriver precis hur svårt det är när man använder vetot i säkerhetsrådet. Men vi har kommit så fort ni har bjudit in oss, eller så har vi haft er hos oss. Har vi inte haft en dialog? Dialogen måste väl handla om att skicka information åt båda håll. Jag tycker att det är lite orättvist att säga så, , för jag menar att det har funnits alla möjligheter. Vi bjöd in er för att diskutera hur vi skulle föra ut dessa frågor redan när vi startade arbetet med detta. Jag tycker som sagt att det är orättvist, och fortfarande saknas det vad det är i sak ni menar att vi skulle ha gjort bättre. Kan du ge några exempel, ? Vetofrågan hör enligt hemma i generalförsamlingen, inte i säkerhetsrådet. 36 (C) replik: Detta är kännetecknande för hur relationen har varit mellan utrikesutskottet och . Som nämnde fick vi kämpa för att ta oss in i Jägerskåpet och se de hemliga papperen om säkerhetsrådskampanjen. Så började det. Efter många om och men kom vi med ett förslag på hur vi skulle lösa denna långdragna historia, och det var att vi skulle få komma och läsa hemliga papper sittande i ett rum tillsammans. För den som läser skrivelsen står det tydligt att man har berättat om ordförandeprogrammet för kommande månad, informerat om medlemskap genom aktuella veckobrev, haft föredragningar från aktuella tjänstemän och svarat på eventuella frågor. Detta visar att man har informerat men inte sökt en dialog. Jämför med civilsamhället! I en dialog hade utrikesministern hört de förslag som kom och som också återfinns i de reservationer som finns i betänkandet. Utrikesministern säger att vi inte har kommit med några förslag. Det stora problemet är dock att utrikesministern inte har lyssnat och sökt dialog. Det har varit en trist del i detta arbete. Jag hoppas att det blir mer dialog och inte bara information. 37 Utrikesminister (S) replik: Detta är djupt sårande. Jag, min kabinettssekreterare och mina medarbetare har regelbundet varit i utrikesutskottet. Har någon stoppat dig, , från att fråga något, framföra synpunkter och ha idéer? Är det någon i utrikesutskottet som har hejdat dig? Varför fortsätter du annars att säga dessa hemska saker? medlemskap i 2017–2018 Vi har på alla sätt engagerat oss i utrikesutskottet och svarat på alla frågor. Både och ni har utrett detta, och vi har visat er alla siffror. har sett allt. Vi har suttit i olika möten, och vi har välkomnat er . Jag är ledsen över att behöva säga det, men jag tror att det vilar lite surt sa räven över detta. Det vi härmed tappar är en diskussion om sakfrågorna. Ge mig ett eller två exempel på saker som du inte fick säga, , och som var förslag på vad vi skulle ha gjort i säkerhetsrådet! Detta är sorgligt, för vi har verkligen bjudit in och sagt att vi vill ha idéerna med oss. Vi har fått det från civilsamhället, och vi har haft ett format för det . Det finns så mycket för utrikesutskottet och att följa upp vad gäller sakpolitiken. Det är så mycket vi behöver fortsätta att arbeta för här hemma, i EU-kretsen och i FN-sammanhang. 38 (SD) replik: Även jag vill ta tillfället i akt att tacka utrikesministern för att hon deltar i denna debatt om säkerhetsrådet. Det finns dock många frågor i betänkandet som inte rör säkerhetsrådet.