prot · H60951 · 2019-02-12 00:00:00 — Genom att underlätta för Kosovos medborgare att röra sig i kommer vår gemensamma handel att öka, och vi bidrar på så sätt till möjligheten att stabil ekonomi utvecklas i Kosovo. En förbättrad inhemsk ekonomi kommer att göra att fler ungdomar väljer att vara kvar i landet, vilket i sig leder till fortsatt utveckling och ökad stabilitet. Utöver de politiska komplikationer som finns i denna region finns det religiösa aspekter som bör beaktas. Det är ingen hemlighet att det finns de som vill använda sig av religiös bakgrund för att stärka det egna intresset. På samma sätt som nationalism kan användas för att bygga ett land, alternativt skapa konflikter mellan grannar, kan religion lyfta människor i vardagen eller bli en grogrund för misstänksamhet och i värsta fall krig och konflikter. Genom att påskynda processen med visumfrihet ger man Kosovos ungdomar bättre möjlighet att arbeta och studera inom EU, vilket i sig kommer att resultera i fler företag och bättre ekonomi i Kosovo. Vi kan således bidra till stabilitet genom att uppmuntra till handel och mellanmänskliga relationer. Jag hoppas därför att utrikesministern och regeringen påskyndar processen med att ge Kosovos medborgare visumfrihet i och inom EU. 21 (S): Tack, utrikesministern, för interpellationssvaret! Någon form av borde ges till den som kan tyda mina anteckningar. Här gäller det att ha simultanförmåga. Jag vill börja med att tacka för den fråga som han ställer. Det är en otroligt viktig fråga. Jag är glad över att det är flera i kammaren, från båda blocken, som tycker att denna fråga är viktig för både Kosovo och västra . Vi har förmånen att leva i ett väldigt litet land, med 10 miljoner människor. Vi är rätt bra ute i världen. Mycket beror på att vi har en förmåga att hålla ihop, framför allt i dessa internationella frågor. De frågorna brukar vi försöka förankra, för det ger oss en styrka. rör frågan Kosovo och visumfrihet. Vi får inte glömma att Kosovo är ett litet land. Kosovo var i fullt krig. Kosovo fyllde faktiskt , vilket är väldigt stort för dem. Det ska firas på ambassaden – både jag och kommer att delta. Man har mycket att vara stolt över, men man är självklart inte helt nöjd med den utveckling som har varit i landet. Vi pratar om ett land med 2 miljoner invånare som, som sagt, drabbades av ett krig. 13 000 dog, och kvinnor våldtogs. Många människor fattas än . Jag träffar ofta olika människor där nere eftersom jag dessutom är född där. Det som gläder mig är att de håller hoppet uppe. En del av det hoppet gäller just EU. Många andra vänder huvudet bort från EU, men där nere vill man fortfarande ingenting annat än att tillhöra EU-familjen. Det som ofta gör mig ont och oroar är att om inte vi är där och visar att vi på riktigt vill detta finns det andra krafter som vill att de ska vända åt andra hållet. är de så västvänliga att det ser väldigt, väldigt bra ut. De har uppfyllt de kriterier som har ställt upp. De går i stort sett i väntans tider när det gäller att medlemsländerna och ska svara för hur detta ser ut. Jag vet att utrikesministern och kämpar rätt så hårt med den här frågan. Jag vet dessutom att det inte direkt är vi som har hållit emot, utan det finns andra i EU som gör det av olika anledningar. Det finns ju fortfarande en del länder i EU som inte har erkänt landet Kosovo. Som tur är har dock en majoritet av FN:s länder sagt ja. i har dessutom sagt att enligt internationell rätt hade Kosovo rätt att utlysa självständighet, så det är mycket som är positivt. Något som man har gemensamt med , som kanske inte har med frågan att göra, är att man är helt absurt bra på musikexport. Dua , , med flera toppar listorna över hela världen, så det går bra för det här lilla landet. Det hade dock varit oerhört skönt för dem att få visumfriheten, just för att få någonting som visar att EU faktiskt vill ha med dem i familjen. Jag är glad över svaret från ministern och vet som sagt var att det pågår ett sådant arbete. Jag är också väldigt glad över att med flera driver frågan, för vi behöver visa dem att vi ser dem. 22 Utrikesminister (S): Tack till både och för detta engagemang! Det underlättar väldigt för vårt arbete med de här frågorna. Det var inte så länge sedan jag besökte Kosovo, och det man tänker på då är just framtidstron hos unga människor och deras vilja att söka sig till och tillhöra EU och , liksom förstås väldigt starka känslor som det alltid är i detta område. Detta måste vi bygga på, och vi menar att det även ligger i hela EU:s intresse att försöka verka konfliktförebyggande och knyta länderna på västra så nära oss som det över huvud taget är möjligt. Då behövs det en demokratisk och ekonomisk utveckling, och vi bidrar på många olika sätt också med pengar, investeringar och projekt. Vem vet, när man nu har musiker som etablerar sig internationellt kanske detta också blir en framtida stor industri i Kosovo. Vi har också en lång tradition i EU-kretsen av att vara utvidgningsvänliga, och vi har gett stöd till länderna på västra i deras EU-närmande. Redan när jag arbetade för FN var jag där just mot bakgrund av att man lever med minnena av övergrepp och våld, och det är fortfarande så levande och så nära för människor. Detta har vi också att ta hänsyn till. Ett av de tre målen för vårt reformarbete med Kosovo är just ekonomisk utveckling, vilket också nämnde, och vi har varit drivande för att man ska införa den så kallade europeiska reformagendan. Där stöder vi Kosovo, som är en inkubator för unga företagare. Vi har också bidragit i etableringen av Kosovo , som gör att man kan finansiera små och medelstora företag i och deras verksamhet. Detta behövs för stabiliteten i landet, en fredlig utveckling och allt det där. Sedan handlar det om att se över viseringsmöjligheten. Kommissionen inledde viseringsfrihetsdialogen 2012, och därför har Kosovo genomfört insatser bland annat att för att bedriva kamp mot korruption och organiserad brottslighet. De har även ratificerat gränsdragningsavtalet med . Riskerna med viseringsfrihet och det man tittar på nu i handlar om ökad irreguljär migration och om det blir ett väldigt stor antal ogrundade asylansökningar. Det kan även handla om en ökning av antalet allvarliga brott med kopplingar till medborgare där eller försämrat återtagandesamarbete. Därför behöver vi titta på detta. Jag menar dock att vi inte kommer att dra på det onödigt länge, utan det är viktigt att vi hanterar frågan. Men det görs just nu i en process i , och jag tror att ert engagemang och era argument är viktiga också för den här debatten och för processen framöver. 23 (KD): Jag vill än en gång tacka för svaret, som jag uppriktigt upplever som positivt och väldigt ärligt och genuint. Jag tycker att vi kan få unna oss att säga detta i kammaren. Jag har själv en liten historia kring detta. var jag förbundsordförande i och hade då förmånen att träffa en del av dem som faktiskt flydde från . Jag var ute på flyktingförläggningar och känner från den debatt som var då igen väldigt mycket i den debatt som pågår . Skillnaden är att då var vi duktigare på att hantera situationen i enighet, bland annat i den här kammaren. Jag hade också förmånen att sitta i 1998–2002 som första kristdemokratiska förbundsordförande, och även då fanns mitt engagemang för dessa frågor. Jag har haft förmånen att resa en del framför allt i och i och har även varit på , och det bar sig inte bättre – höll jag på att säga – än att det här resandet och min aktivitet i den politiska sfären ledde till att jag faktiskt gifte mig med en kvinna från . Detta gör att jag reser väldigt mycket till , och jag har många goda vänner från . Jag har faktiskt även barnbarn från . Jag jämför oerhört mycket utveckling, som jag har sett under , med Kosovos utveckling. Det finns stora likheter mellan länderna. Jag vill inte starta någon Natodebatt , men det handlar om viljan att gå med i både EU och Nato. fick gå med i EU och Nato, medan Kosovo längtar efter det. Befolkningen är ungefär lika stor. Man har ungefär samma upplevelse av otrygghet. I fall upplever man en otrygghet i förhållande till . I Kosovos fall upplevs otryggheten i förhållande till . Vi i har i båda fallen jobbat genuint med bistånd. Vi har jobbat stödjande, vi har jobbat förebyggande och vi har jobbat med demokratiutbildning. Jag tror att de flesta politiska ungdomsförbund och partier har jobbat med demokratiskt bistånd och arbetat aktivt för stabilitet i , och jag tror att de flesta av oss känner en oerhörd sorg över att vi drabbades av det krig som blev. Efter tänkte vi ju ”aldrig mer, aldrig en gång till”. När man jämför och Kosovo upplever jag att en av de riktigt stora skillnaderna är att var snabbare att ta in . Resonemangen om exempelvis ogrundade asylansökningar eller att folk skulle lämna är ungefär desamma som man har om delar av . Resonemangen om kriminella ligor och brottslighet är ungefär desamma. I och med att min fru och jag dejtade varandra innan gick med i EU vet jag ju hur det var för henne bara att komma hit till och vilka frågor hon ställdes inför, bara för att hon kom från . Det är alltså lite samma fenomen, och för mig är det här rätt personligt i den meningen att jag genuint tror på handel. Jag tror på de europeiska idéerna att vi med frihandel och samarbete kan utveckla en långvarig fred. Jag är historiker i min akademiska bildning, och jag kan konstatera att aldrig har haft en så av fred som efter . Det är den längsta perioden av stabilitet, och det var därför jag också apostroferade den mörka sidan av nationalismen. Någonstans får vi erkänna att den frihet vi har byggt upp med handel och värderingar har gett oss en fantastisk utveckling. Denna utveckling skulle jag även vilja se på , och därför är viseringsfriheten viktig. 24 (S): Jag är som sagt väldigt glad att jag lever i ett land som , som verkligen ser på vikten av att handla med varandra, som ser på vikten av att ha ett öppet och tolerant samhälle och som ser på vikten av att ha ett västra nära EU. Oavsett vem som har styrt här i landet har vi stått upp för en utvidgningsprocess i den mån EU klarar av det. EU är inte riktigt där det var och har en hel del att ta tag i. Men den här frågan får inte stoppas upp eller kidnappas på grund av det, vilket den har haft en tendens till. Alla andra länder nere på har visumfrihet. I stort sett alla i reser fritt – utom de 2 miljoner människorna i Kosovo. Därför är denna fråga väldigt viktig för dem. Det handlar om att kunna resa runt, hälsa på släkt och vänner, handla och skapa kontakter och på så sätt bli beroende av varandra och kunna uppnå just det som tar upp här: varaktig fred. Det är enbart så, när vi träffas över gränserna, som vi kan se värdet i varandra och uppskatta varandra på ett helt annat sätt. Jag har flertalet gånger, nästan varenda gång jag är där nere, lyft fram för dem att gillade inte och varandra särskilt mycket, men skulle de aldrig klara sig utan varandra. Det är tufft för dem där nere att höra, men jag tror att det är viktigt för dem att inse att utan att försonas med länderna runt omkring kommer de aldrig att klara att komma med i EU. Detta gäller alla länder nere på . hade jag förmånen att följa med utrikesministern på en resa ned till västra , där vi diskuterade visumfrihet men också namnfrågan för och och så vidare. Det är mycket som är på väg åt rätt håll. Jag önskar bara att vi fortsätter driva frågan – och jag vet att du kommer att göra det framöver, . 25 Utrikesminister (S): Tack, och , för era inlägg! De belyser det mellanmänskliga och hur vi måste tänka om dessa processer – och hur viktiga de är. Vi kan se att om det skulle bli ett vakuum, om EU:s intresse av att sköta EU-närmandet för dessa länder skulle minska, finns det några andra som gärna skulle träda in i EU:s ställe. Från sida kommer vi förstås även i fortsättningen att stödja Kosovos EU-närmande och reformer, bland annat genom det bilaterala reformsamarbetet. Vi behöver stärka den ekonomiska utvecklingen och göra mer för demokratin och skyddet av mänskliga rättigheter. Vi kommer att vara drivande för ett tydligt EU-perspektiv för de västra , inklusive Kosovo. Det är en hörnsten för vår politik i regionen. När det gäller att bevilja visumfrihet för Kosovo kommer , som ni har förstått av mitt budskap, att fortsätta riskanalysen. Vi ska kunna ta ställning till rekommendation. Jag hoppas att vi kommer att fortsätta engagera oss på det sätt som framgått av denna debatt också i fortsättningen. 26 (KD): Då vill jag tacka statsrådet för en god debatt och önska att detta sker så skyndsamt som möjligt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2018/19:29 om formuleringen om Nato i regeringsförklaringen 27 Utrikesminister (S): har frågat mig varför statsministern återgick till formuleringen ”ska inte söka medlemskap i ” i årets regeringsförklaring. I sin interpellation skriver även att han upplever en brist på tydlighet vad gäller försvars- och säkerhetspolitiska linje och vår relation till Nato. Regeringen har i denna kammare vid upprepade tillfällen i regerings- och utrikesdeklarationer såväl som i frågestunds‑ och interpellationsdebatter – de senare inte sällan på initiativ – konsekvent redogjort för vår politik. Vår säkerhetspolitiska linje ligger fast. Den militära alliansfriheten tjänar oss väl och bidrar till stabilitet i närområdet. utrikes- och säkerhetspolitik bygger på sammanhållning i EU och ökat samarbete på bred front – i och , inom FN och , inom ramen för vårt partnerskap med Nato och genom en stark transatlantisk länk. Kombinationen av militär alliansfrihet, stärkt nationell försvarsförmåga och fördjupade samarbeten med andra ökar våra möjligheter att verka för förutsägbarhet och stabilitet i och i vårt närområde. Vår säkerhetspolitik har en bredd som inkluderar såväl försvars- som utrikespolitik, diplomati som främsta försvarslinje, dialog och strävan efter internationella överenskommelser, respekt för internationell lag och rätt, varje nations rätt till suveränitet och roll som internationell brobyggare. Starka bi- och multilaterala samarbeten, insatser för avspänning och ett säkerhetsbygge tillsammans med andra nationer och organisationer hör också till vår agenda. I förhållande till Nato har , liksom , valt en samarbetslinje och inte en medlemskapslinje. Regeringen agerar i enlighet med den med bred majoritet överenskomna försvarspolitiska inriktningspropositionen. Vårt samarbete med Nato fortsätter att fördjupas i enlighet med denna inriktning. Det är ett samarbete som ger oss möjligheter till politisk dialog och till att utveckla den svenska försvarsmakten, både för det nationella försvaret och för förmågan att delta i insatser för internationell krishantering. Ett exempel på vårt samarbete med Nato är det svenska deltagandet i övningen Trident Juncture 2018 . Vårt deltagande i övningen bidrog till utvecklingen av vår nationella försvarsförmåga och vår förmåga att samverka med internationella partner. Ett annat exempel på vårt samarbete med Nato är den nära dialog som vi, tillsammans med , för med Nato om säkerhetssituationen i . Det är en dialog som har intensifierats mot bakgrund av det försämrade säkerhetsläget i vårt närområde. Det är en värdefull dialog för oss, och Nato. Den bidrar till en förbättrad gemensam lägesbild och till en ökad förståelse för våra respektive analyser av situationen. Säkerhetspolitiken måste hanteras ansvarsfullt, långsiktigt och med brett parlamentariskt stöd. Det är extra viktigt då säkerhetsläget i och vårt närområde har försämrats som en konsekvens av det ryska agerandet . I en osäker omvärld är det viktigt att den svenska säkerhetspolitiska linjen – med den militära alliansfriheten som grund – fortsätter att ligga fast. militära förmåga stärks successivt, och samarbeten med andra länder och organisationer fördjupas. har ett fördjupat samarbete med Nato. Partnerskapet med Nato och med andra organisationer och länder är en central del av svensk säkerhetspolitik. 28 HANS (M): Tack, utrikesministern, för vänligheten att notera att jag har väckt ett antal interpellationer om svensk säkerhetspolitik! Ett löfte, fru talman, är att det blir fler sådana framöver. Jag noterade att utrikesministern i sitt svar konstaterade att vi behöver stärka den nationella försvarsförmågan. Den synen delar jag fullt ut. Därför är det till min stora glädje jag noterar att den nuvarande regeringen i sitt underlag, i sitt 73-punktsprogram, ansluter till den ekonomiska trappa som och erbjöd i sin budget, som är antagen av denna kammare, det vill säga en ökning med 18 miljarder . Vi har dessutom sagt att vårt mål är att vi ska upp mot av bnp i försvarsutgifter. När det gäller Nato är den grundläggande inställningen från och min sida att vi har en stor intimitet. Det framgår också av utrikesministerns svar. Vi vill vara ett nära partnerland. Vi vill vara ett samarbetsland. Mycket av vår strategi bygger på ”i avvaktan på”, det vill säga att vi utgår från att någon kanske kan komma att hjälpa oss. Problemet för dem som är utanför medlemskapet är att de aldrig kan veta. De kan vilja, de kan önska, de kan be och de kan vädja, men det är bara som medlem man kan veta. Det är det som är den centrala skillnaden mellan oss som pläderar för ett medlemskap och dem på andra sidan som försöker ha andra kombinationer. Det är inte riktigt sant, det som utrikesministern hävdar – att och har valt likartade linjer. Det finns en väsentlig skillnad mellan republiken och , och det är att över parti- och blockgränser betonar att man alltid har det egna valet. Man har vad man brukar kalla en option, det vill säga ett eget val. Sedan finns det en rätt kompakt majoritet i riksdag, bestående av ett antal partier med egentligen bara Samlingspartiet och som undantag, som är emot ett finländskt Natomedlemskap. Men man har inte avhänt sig möjligheten. Om man fann det nödvändigt skulle man kunna ansöka om medlemskap. Där finns en väsentlig skillnad mellan den finländska regeringen och den svenska, som på detta mycket kategoriska sätt avvisar varje tanke. Det är alltså inte riktigt sant att man har valt samma linje, utan det finns väsentliga skillnader. Vi har också diskuterat olika utredningar som har gjorts. En av de säkerhetspolitiska studierna, som var ett resultat av den första försvarsuppgörelse som ingick med regeringen, gjordes av . Han konstaterar följande i sin utredning: ”Den mest påtagliga militära effekten av ett Natomedlemskap vore av allt att döma att den osäkerhet som råder om hur ett gemensamt uppträdande i en Östersjökris skulle gestalta sig, undanröjs och att västs samlade konfliktavhållande förmåga därigenom sannolikt skulle öka.” Det är detta det handlar om: Hur medverkar vi till ökad säkerhet i vårt närområde? Det är ingen större hemlighet för denna kammare att det går ett svalg mellan utrikesministern å ena sidan och personer som jag å den andra. Jag är helt övertygad om att ett svenskt Natomedlemskap skulle bidra till att öka säkerheten i vårt närområde, precis som bland andra har påpekat. Jag skulle också vilja understryka att det finns en väsentlig skillnad mellan den svenska och den finska linjen. 29 Utrikesminister (S): Det är som sagt inte första gången vi diskuterar denna fråga. Jag blev möjligen lite förvånad över att talade om en brist på tydlighet. Vi har sagt precis samma sak och i alla debatter. Det finns nog ingen i som har uppfattat något annat än att budskapet har varit mycket tydligt när det gäller vår syn på Natomedlemskap. Det är ju ni i oppositionen och det som var Alliansen – som jag nu inte riktigt vet vad det är – som har ändrat uppfattning, till exempel . är alla för ett Natomedlemskap. Menar verkligen att det skulle bidra till att öka vår säkerhet om vi nu förändrar vår säkerhetspolitiska doktrin? Vår säkerhetspolitiska hållning innehåller alla dessa tre delar: att behålla vår militära alliansfrihet, att bygga vidare på och utveckla våra samarbeten och att öka vår egen försvarsförmåga. Hur skulle en förändring av detta kunna bidra till att och svenskarna kan känna sig säkrare? Det borde vara precis tvärtom. Det är riktigt att alltid har haft den optionen, kanske beroende på att man har – vad är det? – gräns mot . Detta har vi också levt med och till fullo accepterat, men vi har samma grundhållning. Vi söker samarbete men inte medlemskap i . För att inte tala om alla andra frågor som har att göra med Natos roll och även hur vi ser på säkerhet. Säkerhet är ju så mycket mer, och om man väljer samarbetsformerna har man större möjlighet att vara flexibel och välja det som passar vår situation allra bäst. Det gäller till exempel vårt samarbete på cyber- och hybridkrigföringsområdet. är det inte säkert att hotet bara är militärt, utan hoten kan se annorlunda ut. Jag såg i tidningen rapporter om att en majoritet länder faktiskt bedömer att klimathotet också kommer att utgöra den största säkerhetspolitiska utmaningen. Det märkte vi också i säkerhetsrådet. Nato är inte riktigt svaret på alla dessa frågor, utan vi måste hitta ett samarbete som är flexibelt. Man kan lita på att vår säkerhetspolitik och vår säkerhetspolitiska doktrin ligger fast. Det menar vi ger störst trygghet för och folk. 30 HANS (M): Jag brukar själv tala om landgräns mellan Republiken och . Jag har inte räknat på metern när, men det är en rätt betydande sträcka. Jag tycker också att det är väsentligt att se skillnaden i strategi mellan och , och det finns säkert en mängd olika förklaringar till den. Men jag noterar ändå att man i finsk politik, över parti- och blockgränser, är oerhört angelägen om att säga å ena sidan att Natomedlemskap inte är aktuellt just nu men å andra sidan att man förbehåller sig rätten att som land fatta sitt eget avgörande. Jag tycker att det är rätt klokt. Jag ska inte tala för andra partier, men, fru talman, utrikesministern förde på tal att det har skett en rörelse i svensk politik . Det är alldeles riktigt att vid sidan av Liberalerna och har även och uttalat sig för ett svenskt Natomedlemskap. Jag tycker att detta är ganska intressant och borde leda till någon form av självreflektion hos Socialdemokraterna. har den svenska allianslöshetslinjen nämligen försvarats av just och Socialdemokraterna, sida vid sida. Detta har, tror jag, delvis skänkt legitimitet till den politiken. Vad har visat är att det går att påverkas av yttre omständigheter – hur världen ser ut. Detta leder till ett antal operativa slutsatser. Jag tycker, fru talman, att Socialdemokraterna och utrikesministern borde vara lite oroliga över att ha förlorat det stödet och faktiskt ägna sig åt en reflektion över hur det kommer sig att en så stabil partner, som ändå har varit inne på samma linje år ut och år in, är det. Jag tror att detta ska besvaras med den fråga som utrikesministern ställer: Hur kommer ett Natomedlemskap att leda till ökad säkerhet? Jo, fru talman, jag tror att det är för att man vet. Det är detta som är den stora skillnaden mellan dem som är för respektive emot ett medlemskap. De som är emot hoppas på hjälp. Skulle något allvarligt inträffa kommer de att vilja ha hjälp; de kommer att vädja och bedja. Men det är bara som medlem man vet att hjälpen och stödet kommer, och det är detta som är den dramatiska skillnaden. Utrikesministern hänvisade också till den gemensamma övning som genomfördes i , Trident Juncture. Det var en av de största övningarna i modern tid, med 40 000 soldater från ett trettiotal länder. Vad som övades var ett angrepp på , där andra länder slöt upp för att skydda, hjälpa och stödja. Det är i grunden en väldigt bra övning. Vad jag önskar är att vi skulle veta att man kunde genomföra liknande övningar i , där man simulerar att attackeras och att andra länder kommer till vårt stöd och vår hjälp. Skillnaden, fru talman, mellan utrikesministern och Socialdemokraterna å ena sidan och mig och å den andra är att en politik utan medlemskap bygger på att man tror och hoppas. En politik enligt min linje bygger på att man vet. Det ökar vår säkerhet.