prot · H60973 · 2019-04-04 00:00:00 — Ingen domstol ska behöva fundera över vem som har ansvaret, om man mot all förmodan hamnar i en situation där människor faktiskt mister livet. Jag hoppas verkligen att vi ska nå fram till en nolltolerans. Ingen ska behöva vara orolig när man går till jobbet. 10 (MP): Offentlig upphandling är ett oerhört viktigt redskap för de mål som sätts upp här i kammaren och på lokal nivå så att offentliga medel används på ett klokt och aktivt sätt. Jag ser ett behov i av en kulturell förändring så att man mer använder offentlig upphandling som ett strategiskt verktyg och mindre hanterar den som ett regelverk som hindrar densamma. Alltför ofta stöter vi på historier där just både företag och beställare uppfattar offentlig upphandling som ett regelverk som hindrar. Därför är det oerhört viktigt och välkommet att regeringen har arbetat aktivt med upphandling som ett strategiskt verktyg. En helt ny myndighet, en ny strategi, lägger grunden för ett mycket bättre arbete med frågorna framöver. Med en myndighet på plats kan vi se till att det finns tillräcklig kunskap och kompetens ute på myndigheter och förvaltningar för att de ska kunna använda redskapet på ett strategiskt sätt för att nå mål och se till att den offentliga verksamheten håller god kvalitet i alla delar. Ett exempel där man arbetar med denna fråga strategiskt är . Det är 18 myndigheter som tillsammans arbetar för att skapa strategisk samverkan för att nå de av beslutade miljömålen. Där har tagits in, just för att identifiera viktiga verktyg. Man arbetar aktivt för att hitta samverkanspunkter. Det handlar mycket om utbildning och om att hitta ett innovativt arbetssätt. Det finns många områden där jag tycker att det är tydligt att vi fortfarande inte kan vara nöjda. Livsmedel har tidigare nämnts i talarstolen. Jag vill vara tydlig med att vi egentligen är överens om att fulkött inte ska serveras på skolor, förskolor eller boenden i . Vi ska se till att allt kött som serveras kommer från produktion med goda förutsättningar för djuren, där kvalitet och hälsa upprätthålls. Alla vet att om man tar hand om djuren ordentligt behöver man inte använda antibiotika i förebyggande syfte på det sätt som tyvärr förekommer runt om i . Vi ska vara tydliga med att offentliga medel ska gå till att köpa bra kött, inte till att köpa dåligt kött. Detta är ett område där vi behöver jobba vidare och inte ska vara nöjda förrän vi har nått en hundraprocentig måluppfyllelse. Det finns många andra delar där samma utmaningar finns. Det finns i vår närhet produkter som inte når upp till de krav på standard vi ställer. Jag menar att förutsättningarna legalt och strukturellt finns på plats för att vi i ska kunna använda upphandling på ett strategiskt sätt. Det gäller inte minst eftersom har uppdraget att vara proaktiv och hitta nya vägar framåt. I de fall myndigheten stöter på juridiska hinder får man återkomma till regeringen och se om lagstiftningen behöver utvecklas även framöver. är det viktigt att vi får det strategiska samverkansarbetet på plats mellan våra myndigheter. Det handlar också mycket om de olika nivåerna i , det vill säga att kommuner, regioner och statliga myndigheter arbetar tillsammans. I de fall man stöter på hinder och inte kan arbeta tillräckligt proaktivt kan regeringen vända sig till och föreslå nya, utvecklade regler. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) § 7 rapporter om räkenskapssammandragets tillförlitlighet och räkenskapssammandraget som underlag för kommunjämförelser betänkande 2018/19:FiU41 rapporter om räkenskapssammandragets tillförlitlighet och räkenskapssammandraget som underlag för kommunjämförelser (skr. 2017/18:293 och skr. 2018/19:20) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 14.) betänkande 2018/19:CU9 11 (M): För knappt en månad sedan var jag på Ung Företagsamhets mässa i . Där träffade jag ungdomar som inom ramen för Ung Företagsamhet fick pröva sina vingar som entreprenörer. Det var en fantastisk upplevelse. hade fått en monteryta, och på de få kvadratmeterna mötte ungdomarna alla sidor av entreprenörskap. Det var från produkt- och tjänsteutveckling till hållbarhetstänk, från hållbarhet till marknadsföring, från marknadsföring till försäljningsförmåga på golvet – i konkurrens med alla andra UF-företag. Affärsidéerna sträckte sig från att sälja läsglasögon till restauranger så att gästerna kunde läsa menyn till hembakade kakor och karameller eller till feministiska vitböcker i mindfulness. Det enda, herr talman, som inte rymdes på kvadratmeterna, men som tyvärr ryms i alla andra företagares vardag, var byråkratin och regelkrånglet. Det satt, som tur var, ingen stackars gymnasielev längst bak i montern och hade möte med revisorn eller fyllde i deklarationsblanketter. För att långsiktigt stärka måste fler företag kunna starta, växa och konkurrera på den globala världsmarknaden. Möjligheterna för företagande och entreprenörskap får inte bromsas av orimligt höga skatter och snåriga regleringar på hemmaplan eller protektionism i omvärlden. Vi vill att ska ha ett företagsklimat i världsklass som premierar innovation och entreprenörskap, där företagen kan konkurrera globalt och får ett försprång in i den nya ekonomin. Ett gott företagsklimat handlar om förutsättningar för alla företag, oavsett storlek. Man kan jämföra samhällsekonomin med ett ekosystem såsom en skog. För att en skog ska kunna växa och frodas krävs både stora träd och små plantor. Det är först när företag med olika inriktningar och olika storlekar samverkar som vi kan uppnå innovationskraft, entreprenörskap och konkurrenskraft. Det är först då vi skapar arbetstillfällen och löser samhällsutmaningar. Det är först då vi får både pizzan bakad och självkörande bilar. Men, herr talman, många människor i drar sig för att starta företag , och företagen upplever alltmer av regelkrångel och byråkrati. På skrev företrädare för 22 näringslivsorganisationer om den upplevt ökande regelbördan. Hårdast drabbas småföretagen av regelbördan eftersom de definitionsmässigt har få eller inga anställda och såväl marginaler som likviditet är begränsade. Varje timme som småföretagare lägger på regelkrångel och administration hade de i stället kunnat lägga på att skapa värde för sig själva och sina kunder. är småföretag viktiga såväl för jobbskapande som för att driva innovation och utveckling. Alla stora bolag har en gång startat som en idé som någon vågat testa. Och entreprenörskap finns inte bara inom företag – att lära sig entreprenörskap handlar om att lära sig att sätta upp mål och arbeta mot dem, att lära sig samarbeta med andra men också att våga ta betalt för det man gör, att sälja in sig själv men också våga lyssna på andras behov. Det var det jag såg på i , och det är det vi vill se blomstra i hela samhället. Därför är det extra viktigt att göra det enkelt att starta och driva små företag. I flera andra länder finns det system som ger möjlighet till omfattande regelförenklingar för de absolut minsta företagen. Vi menar att det bör utredas också i hur kraftig förenkling av beskattning och regelverk för mikroföretagande kan genomföras. Goda förutsättningar för små företag är en förutsättning för ett livskraftigt näringsliv med både stora och små företag. Ett gott företagsklimat handlar om att både AB och pizzerian runt hörnet ska kunna finnas och växa. Med hänvisning till detta yrkar jag bifall till och reservation 3. 12 (V): Brottslighet måste bekämpas. Varhelst den dyker upp behöver samhället, vi alla, jobba för att skapa något bättre. När organiserad brottslighet får fäste orsakar den lidande, först och främst för dem som drabbas direkt men också för alla runt omkring som påverkas indirekt. Brottslighet som handlar om mord, våld och narkotika får ofta stora rubriker. Det skrivs i tidningarna och på nätet om gängkriminalitet och skjutningar. Det är en kriminalitet som vi absolut måste jobba mot, och vi behöver använda hela paletten för att lyckas. Vi behöver en grund av ekonomisk jämlikhet där alla ska med. Det är för att vi vet att personer från socioekonomiskt tuffa livssituationer tyvärr lättare hamnar i en kriminell livsstil. Ett samhälle där det finns gott hopp om en bra framtid kommer att minska riskerna för gängrekryteringar och annan kriminalitet. Men det gäller att inte glömma bort den ekonomiska brottsligheten. Den är ofta inte lika spektakulär och rubrikskapande, men det är inte ovanligt att den hänger ihop med den brottslighet som jag tidigare nämnt. Det finns ett ständigt behov av på ytan lagliga ekonomiska verksamheter för att tvätta pengarna från annan brottslighet. Ekonomisk brottslighet är ett allvarligt samhällsproblem och spänner från brott som begås av oaktsamhet till planerade upplägg med vinningssyfte. Jag menar att avskaffandet av revisionsplikten för mindre aktiebolag som genomfördes har bidragit till att den ekonomiska brottsligheten ökat. och har i rapporter pekat på problem med avskaffandet av revisionsplikten. I framgår att knappt hälften av de granskade bolagen bedöms ha använts som brottsverktyg samt att de aktiebolag som avsagt sig revision och valt bort revisor är överrepresenterade när det gäller planerad ekonomisk brottslighet. Den ekonomiska brottsligheten handlar om allt från momsfusk och svart arbetskraft till omfattande bedrägerier gentemot privatpersoner och andra företag. Grovt kriminella startar företag vars enda affärsidé vilar på att begå ekonomisk brottslighet. Enligt tycks gränsen mellan den kriminella världen och det etablerade näringslivet suddas ut. Myndigheten ser samma mönster 2017. Företaget är den nya kofoten. Även anser i sin granskningsrapport att intentionerna med reformen i stort har uteblivit förutom när det gäller ökad valfrihet och den direkta besparing på revisorsarvodet som de berörda aktiebolagen gjort. Flera negativa konsekvenser har blivit verklighet; bland annat har reformen försvårat arbetet mot ekonomisk brottslighet. slutsats är att revisionsplikten för små aktiebolag bör återinföras. Jag delar denna uppfattning och anser att revisionsplikten bör återinföras som en brottsförebyggande åtgärd. Av 100 nya företag som startas i tros 7 vara skapade enbart i syfte att begå brott. Företag används inte sällan från vaggan till graven för att maximera brottsvinsten, från starta-eget-bidrag till statlig lönegaranti vid konkurs. pekar i en rapport på kopplingarna mellan den organiserade brottsligheten i tre storstäder och omfattande ekonomisk brottslighet. Det är inte ovanligt att kriminella nätverk tar över legala företag med god ekonomisk historik och sedan utnyttjar dessa genom att köpa varor på kredit och använda sig av svart arbetskraft och olika former av bidrag. När räkningarna ska betalas är företaget tömt och personerna i bolagsstyrelsen borta. Den borgerliga regeringen slopade kravet på revisorer i små bolag. Man gjorde det enklare att skaffa F-skattsedel liksom att senarelägga bokföringen. Man halverade kravet på aktiekapital. Enligt har dessa förenklingar inneburit tydliga förenklingar även för kriminella. Det har blivit enklare att använda företaget som brottsverktyg. Mörkertalet bedöms vara stort eftersom de anmälda brotten främst är resultat av kontroller och konkursförvaltarnas utredningar. Vi behöver ordning och reda i näringslivet. Det är många som drabbas av den kriminella verksamheten, till exempel alla de seriösa företagare som vill göra rätt för sig men som riskerar att slås ut av aktörer som inte har några som helst intentioner att följa lagar och regler. Vi behöver motverka ekonomisk brottslighet. Ett av medlen vi kan använda är revisionsplikten. Med revisionsplikt kan vi mota bort ekonomiska brottslingar. Jag yrkar bifall till reservation 1 av . 13 (KD): Vem är man när man föds? En något filosofisk fråga, kanske, som det behövs mer tid att diskutera än vi har . Men för många är den frågan viktig. Vem var jag? Vem är jag? Vem är jag på väg att bli? När man växer upp blir den frågan allt viktigare. När man formas som människa kan även svaret skifta. En del har lätt att hitta sig själv och vem man är. En del har oerhört svårt, och det tar . Vi kan ta olika vägar i livet, och vem man är får olika svar beroende på om man frågar sig själv eller andra. Men jag är säker på en sak: Man föds inte till företagare. Det är ingen som från början kan allt vad som krävs, utan man formas till det. Entreprenörskap handlar snarare om ett genuint intresse för det man gör och en vilja att driva och utveckla en verksamhet. Många människor har idéer och drömmar, men det är långt ifrån alla som förverkligar dem. Att vara företagare handlar om att ha drivkraften att omsätta sina idéer och drömmar till handling. En entreprenör beskrivs ofta som någon som ser möjligheter före hinder och är kreativ och modig. Forskning visar att det är vanligt att entreprenörer är riskbenägna, vilket inte betyder att de är dumdristiga utan snarare att de är medvetna om sina satsningar och riskerna med dessa. Bra egenskaper är också att vara målinriktad och på samma gång prestigelös med en förmåga att ändra felaktiga beslut till rätt beslut. Dessa människor är, vill jag hävda, de som driver samhället framåt på många sätt. Det är de som vågar utmana, prova, testa, förlora, men även vinna, och skapa något unikt. Detta ska vi som politiker och samhälle uppmuntra och försöka hjälpa till med så mycket som möjligt. Det är oerhört svårt att bli företagare, dels därför att det är svårt att finansiera uppstarten av verksamheten då riskkapital är väldigt svårt att få tag på, dels därför att vi som människor inte är bäst på allt. Just den administrativa delen kan vara väldigt betungande. Jag anser att fler företagare behövs i , och det är med dem vi kan bygga välfärden. Det bästa sättet att få fler företagare är att minska administrationen för dem. Enligt ökar företagens kostnader för att efterleva och administrera de lagar och regler vi har med ca . Inget tyder på att dessa regler och lagar blir färre. Tvärtom tycks regelbördan för företag öka. Företagare lägger i snitt på administration. Mycket av utgörs av administration till följd av regler från myndigheter. Försök se framför er att man i stället lägger på att utveckla sin egen verksamhet. Då kanske vi kan minska antalet konkurser i , och kanske blir människor faktiskt gladare. För att få denna utveckling att vända måste vi ta minskningen av regelbördan på allvar. Vår iver att förbjuda och kontrollera allt innebär allt som oftast fler regler och mer administration, utan att något annat tas bort. Därför bör det generella regelförenklingsarbetet stärkas genom åtgärder från regeringen så att vi minskar antalet regler, främst för de allra minsta företagen. Regeringen bör därför utreda hur en kraftig förenkling av beskattning och regelverk för mikroföretagande kan genomföras. Jag anser också att trösklarna till företagande måste sänkas så mycket som möjligt så att fler människor kan starta och utveckla företag och därigenom skapa arbete för sig själva och andra. Många företagare saknar de medel som krävs för att bilda ett aktiebolag eller har svårt att göra avsättningar av sin löpande inkomst till den grundplåt som aktiekapitalet utgör. Här skulle man givetvis kunna tala om de kreditrestriktioner som har införts, som skapar problem inte bara när det gäller att finansiera ett bostadsbyggande som företagare eller att köpa en bostad som privatperson utan även i och med att vanliga entreprenörer får det svårare att få ihop kalkylen då upplåning av kapital blir allt dyrare i . Jag avstår dock från att diskutera den bostadsbrist som skapas på grund av dessa kreditrestriktioner utan kan bara konstatera att kreditrestriktionerna inte bara skapar kris på bostadsmarknaden utan också skapar problem överlag i samhället. måste man i de allra flesta fall ur egen plånbok finansiera uppstarten av bolaget, det vill säga aktiekapitalet. Det är därför viktigt att regeringen prioriterar arbetet med att ta fram ett lagförslag som innebär att kravet på aktiekapital sänks . Med detta yrkar jag bifall till reservationerna 2 och 3. 14 (S): Det är glädjande att vi har en regering som kommer att göra så mycket av det som önskas i denna kammare just . Regeringen har ju slutit avtal med samarbetspartierna och ska arbeta för enklare regler, titta på mikroföretagande och arbeta för enklare beskattning för små företag. Jag roade mig med att räkna antalet punkter i 73-punktsavtalet som berör företagande. Det är punkterna 3, 4, 12, 13, 15, 16, 21, 22, 23, 25, 26 och 46. En stor andel av de punkter vi har kommit överens om att genomföra handlar om just det som kammaren önskar. Det är glädjande att vi i brett samförstånd kan gå fram med detta. Sedan är det klart att det är oppositionens roll att alltid tycka att det ska gå fortare, vara kraftigare eller vara lite mer. Men januariavtalet är en stabil och bra grund för att vi ska kunna jobba vidare med dessa frågor. Även frågan om att sänka aktiekapitalet genomförs via januariavtalet, och det är glädjande att det blir så. Den stora striden i den frågan gällde väl egentligen om man skulle sänka det från 100 000 till 50 000. Att sänka det ytterligare tror i alla fall inte jag gör jättestor skillnad i praktiken. Det är dessutom så, i alla fall så länge vi har avtal och det fungerar bra med och vi inte får en hård brexit, att man kan registrera företag i andra länder för . Jag undrar varför man inte från oppositionens sida går hela vägen och tycker att aktiekapitalet ska tas bort helt. Det är intressant att fundera på varför det är just det ska landa på. När det gäller frågan om revisionsplikt delar jag personligen den uppfattning som förde fram. Det var ett problem att den togs bort. har vi tagit bort den, och då är det svårt att återinföra den. Det sitter inte en massa revisorer i träd och på hyllor som väntar på att få hoppa ut och börja göra revision i små bolag. Vi måste i så fall fylla det behovet med ny kompetens. Jag tror inte att vi ska skapa ytterligare en bransch där kompetensbristen blir skriande för att vi fattar olika politiska beslut. Men, som sagt, jag ser också de problem som ledamot har redovisat här. Detta är en balansgång. Jag dock tror att man måste börja i rätt ände, och det är att se till att vi kan möta utmaningarna till följd av en eventuell lagstiftning. Vi har också sett att det ger lägre kostnader – inte bara i rena pengar, utan för ett litet företag handlar det också om tid. Jag är själv till viss del småföretagare eftersom jag är delägare i ett bolag tillsammans med min far. Jag vet att revision kan ta lite tid och inte är helt enkelt. Min far är väldigt erfaren i dessa frågor, så för honom är det inte ett stort problem. Men för dem som är helt nya blir revisionen i vissa fall en betungande fråga. Det handlar inte bara om pengarna utan även om tiden. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. 15 (KD) replik: Det är glädjande att regeringen har insett att reglerna för företag behöver minskas och att man, om jag uppfattar det rätt, också vill minska aktiekapitalet för företag. Jag skulle vilja ställa en enkel fråga: När kommer detta? Jag har inte hört någon regering säga att man vill öka regelbördan för företag, utan det retoriska svaret från regeringen är givetvis alltid att man vill minska den. Men tyvärr har varken denna regering eller alliansregeringen lyckats leverera i dessa frågor. Jag hjälper gärna till att få regelbördan att minska, men jag tvivlar på att denna regering klarar detta. Det är faktiskt väldigt svårt, även om ambitionen finns. Men jag skulle vilja veta när det kommer. När det gäller revisionsplikten håller jag faktiskt inte med Socialdemokraterna. Revisionsplikten för bolag med en omsättning under 3 miljoner avskaffades av en anledning: Den var en ganska stor kostnad och ledde till ökad administration för dessa bolag. Den ökade kontroll man tror att man kan skapa genom revisionsplikt för bolag med en omsättning under 3 miljoner ger nog upphov till mer regelkrångel och mer kostnader för företagen. Socialdemokraterna frångår då den idé som framfördes i talarstolen, nämligen att de vill minska regelkrånglet och kostnaderna för bolagen. Jag får inte ihop synpunkten att man vill återinföra revisionsplikten för mindre bolag med att man vill minska regelkrånglet och kostnaderna för bolagen. 16 (S) replik: hörde nog inte riktigt vad jag sa. Jag gjorde en personlig reflektion om att jag tycker att det var olyckligt att man tog bort revisionsplikten, men det finns inga förslag om att återinföra den. Så på den punkten kan vara lugn. När det gäller hur fort detta kommer att gå ska det givetvis ske i vederbörlig ordning med utredning och liknande. Men våra samarbetspartier har varit väldigt tydliga med att detta avtal ska genomföras. Så jag tror inte att regeringen, eller Liberalerna kommer att dra fötterna efter sig när det gäller detta, utan vi kommer att ha konstruktiva diskussioner för att göra det så fort som möjligt. Det är ändå tacksamt att pekar på det faktum att även alliansregeringen har haft svårt med denna fråga. Man måste nämligen komma ihåg att det handlar om en balans: att i ena änden ha fritt blås och i andra änden ha regler. Där gäller det att hitta en bra avvägning. Vissa regler fyller systemviktiga funktioner, och där blir jag intresserad av tänk på systemnivå. Detta är den andra debatten som jag lyssnar på där han ger sig på kreditrestriktionerna, och jag är orolig för en ekonomisk politik som inte tar hänsyn till den ökande skuldsättningen i hushållssektorn. Frågan är då vad som är förslag när det gäller skuldutvecklingen, för jag ser inte att kommer med en massa förslag på utgiftssidan, det vill säga banksektorn. Företagssektorns belåningsgrad har ni heller inga förslag om att minska. Att bara ge fritt blås även till fri kreditgivning för bostadslån vore ju att säga till hela vårt samhälle att nu går vi rakt in i en finanskris. Frågan är vad Larrys Söders svar är i frågan om kreditgivningen. Menar att gör en felaktig bedömning vad gäller amorteringskravet och att vi inte ska ha något amorteringskrav? 17 (KD) replik: Jag fick egentligen inte svar på frågan om när det kommer en proposition som innebär minskade regler för företagen. När kommer propositionen när det gäller lägre aktiekapital för bolagen? Det är i alla fall glädjande att Socialdemokraterna inte vill lägga på en revisionsplikt för bolag under 3 miljoner. Då är jag trygg i den delen. När det gäller frågan om kreditrestriktioner gör jag en annan bedömning än . Jag tror att det är hämmande för bostadsbyggandet att vi har så starka kreditrestriktioner som gör att människor faktiskt inte kan köpa sig en egen bostad. Det betyder att vi inte får några bostäder byggda, för det är ingen som kan köpa dem. Därmed har vi en bostadskris i . Bostadskrisen är någonting som vi båda två får leva med, men det är regeringens ansvar. Då kan man inte skylla på att har fattat beslut, utan regeringen får ta sitt ansvar och göra de förändringar som behövs. Det fungerar faktiskt så att oppositionen i riksdag har möjlighet att påpeka de problem och brister som finns, men det är regeringen som har möjlighet att ändra dem. Jag uppfattar att kreditrestriktionerna är ett av de största bekymren på bostadsmarknaden, att bostadsbyggandet minskar så pass mycket. Antalet bostäder som byggs i har ju halverats jämfört med . Jag kan inte tänka mig att regeringen heller tycker att det är bra. Min fråga är om ni tänker förändra kreditrestriktionerna så att bostadsbyggandet ökar igen, för det är en bostadskris i . Du kommer att få höra detta under hela mandatperioden så länge ni inte gör någonting åt det. Det är inte bara i den andra debatten som vi kommer att ta upp detta, utan det kan också bli i den tjugosjätte debatten. Just den här debatten handlar dock om associationsrätt, om man får vara petig. 19 (S) replik: Tack för påpekandet om vad debatten handlar om.