prot · H60965 · 2019-03-14 00:00:00 — Den offentliga sektorns konsumtion orsakar faktiskt av koldioxidutsläppen från konsumtion i . Den största branschen som levererar till offentlig sektor är byggbranschen. Agenda 2030-delegationen skrev på att det ställs för lite krav i upphandlingen. Då har jag en fråga till statsministern: statsministern att vi kan få mer klimatresultat genom att adressera offentlig upphandling och speciellt byggbranschen tydligare? 69 Statsminister (S): Ja, det tror jag definitivt att vi kan. Jag är glad över att vi såg till att få till stånd en upphandlingsmyndighet. Det handlar inte bara om klimatmålen utan också om andra aspekter av upphandlingar där vi kan göra betydligt bättre ifrån oss. Men just miljö- och klimatperspektivet är viktigt, och därför har detta i uppdrag. Det finns ett stöd för upphandling, inte minst när det gäller byggentreprenader. Det är ett av de tre prioriterade områden som myndigheten arbetar med. Dessutom har man fått ett särskilt uppdrag att också arbeta för en mer miljöanpassad transportsektor, som ju är en annan miljöbov. Det arbetet pågår. Det måste pågå. Det är ett sätt att implementera och se till att de miljömålsättningar vi har faktiskt kan uppnås. 70 (M): Runt om i vittnar man om en helt ohållbar situation för de unga vuxna som har fått stanna här till följd av gymnasielagen, som de rödgröna drev igenom. De drabbas av hemlöshet och utnyttjas av kriminella gäng. Socialdemokraternas egna kommunalråd larmar om att regeringen inte har tänkt på konsekvenserna. Tyvärr är detta bara ännu ett exempel på en misslyckad integrationspolitik. Det måste vara slut på det nu! Vi moderater är beredda att vara med och ta ansvar för en stram och hållbar migrationspolitik, men då måste en rad frågor upp på bordet. Det handlar om anhöriginvandring, uppvärdering av medborgarskap, kvalificering in i välfärden och ett fungerande återvändande. Det besked som har kommit från regeringen är att man bara är beredd att titta på ett fåtal frågor som endast syftar till att göra migrationspolitiken mer generös. Det är inte att ta ansvar. Varför är regeringen inte beredd att ta det bredare ansvaret? 71 Statsminister (S): Jo, det är precis det vi är. Först och främst har vi under förra mandatperioden sett till att ändra reglerna så att det var betydligt färre som sökte asyl i än det var med de gamla reglerna i början av mandatperioden. Det är viktigt att vi ser till att hålla en nivå som gör att alla EU:s länder faktiskt tar sitt ansvar. kan inte ta det ansvaret ensamt. pågår diskussion om de sju direktiv som på EU-nivå ska reglera att vi får en någorlunda sammanhållen migrationspolitik. Det kommer att vara bra för . Det kommer att tjäna . Därför ska vi se till att vara delaktiga i det arbetet. Vi ska söka så bred delaktighet som möjligt för att det ska bli bra. Sedan är det integrationsarbetet. Där har vi nu en överenskommelse med och Liberalerna. Vi har varit väldigt tydliga med hur integrationsarbetet ska stärkas, alltifrån skolorna till möjligheterna att komma ut i arbete liksom samhällsorientering med mera. Rumänska socialdemokraters respekt för värderingar 72 (SD): började socialdemokrater att driva igenom lagförslag som i praktiken legaliserar korruption och ger regeringen rätt att sparka domare. Reformen är sannolikt relaterad till att socialdemokraternas ordförande personligen är misstänkt för enorma bedrägerier mot EU:s budget. Han har också blivit dömd till fängelse 2015 och fängelse i ett annat korruptionsmål . Efter detta sparkades chefen för den särskilda korruptionsåklagaren i landet. När dokument om härvan läckte ut svarade socialdemokraterna med att hota journalister som skriver om fallet med i böter enligt EU:s dataskyddsförordning. Senast försökte socialdemokraterna förbjuda oppositionspartier att delta i EP-valet. Jag vill därför fråga statsministern varför han anser att hans rumänska partikamrater fortfarande ligger i linje med artikel 2 i fördraget och unionens värderingar. 73 Statsminister (S): Nej, det ska jag vara väldigt tydlig med. Vi accepterar ingen som helst korruption, inte ens något i närheten av det. Jag kan inte ta ansvar för vad som sker i ett annat land, hur de reglerna ser ut och hur de efterföljs. Men principen är vi väldigt tydliga med just i fråga om det partiet. Vi tänker inte lägga några fingrar emellan och vara försiktiga i någon del bara för att det råkar vara ett parti som har samma namn som vårt. Korruption och allt som har med det att göra ska bekämpas. Därför står vi upp för det arbete som kommissionen gör i de länder där det är problem med detta. Alla länder ska nämligen leva upp till våra grundläggande värderingar, oavsett vilken regering som sitter i landet. Det finns ingen som helst tvekan om var vi står när det gäller korruption. Svensk vapenexport till kärnvapenmakterna och 74 (V): träffade statsministern försvarsminister. försvarsminister undertecknade sedan ett säkerhetsskyddsavtal mellan våra länder. Det planerades också för försäljning av över 100 JAS-plan till . Och har sålt vapen både till och till . De länderna är dessutom två av åtta kärnvapenstater i världen. fanns båda med på den topp-5-lista över länder som exporterade mest vapen till. För sedan blossade den långvariga konflikten mellan och om området Kashmir upp. Stridsflygplan på båda sidor blev nedskjutna, troligtvis med hjälp av det svenska vapensystemet Erieye, som sålts till . Min fråga är om statsministern anser att det finns risk för ett kärnvapenkrig och hur statsministern ser på att vi exporterar vapen till två kärnvapenmakter som är i konflikt med varandra. 75 Statsminister (S): När det gäller vapenexporten har vi precis antagit ett nytt regelverk för hur det ska gå till – i bred överenskommelse. Det regelverket ska följas. Vad det sedan får för konsekvenser för de enskilda affärerna vet inte jag. Det kan inte jag stå här och säga. Vi har ett viktigt och bra samarbete med . Den konflikt som vi nu har fått följa är allvarlig i sig. Det är ingen tvekan om det. Vad jag förstår har man ändå fått ned graden av allvar i detta, och man för en dialog. Vi måste naturligtvis utgå från att det slutar på ett sådant sätt. Vad jag tycker om kärnvapen är ingen hemlighet. Jag menar att vi måste se till att börja nedrusta allmänt sett i världen. Det gäller naturligtvis också kärnvapen. Ordningen i skolan och det ökade antalet anmälningar mot lärare 76 (KD): hamnade min hemkommun i riksmediernas strålkastarljus. Orsaken kunde ha varit trevligare. En kvinnlig lärare på en skola i kommunen skulle samla in elevernas mobiltelefoner. En elev blir provocerad och kallar henne för hora. En manlig lärare hör vad som händer och eskorterar pojken ut ur klassrummet. Därefter anmäler 15-åringen och hans föräldrar den manlige läraren för ofredande. Antalet elever som anmäler lärare har kraftigt ökat . Det gör att vi riskerar att få lärare som är både rädda och osäkra, vilket leder till att det blir svårt att upprätthålla ordning och en god undervisningsmiljö. Denna utveckling är förstås en nationell angelägenhet. Jag undrar därför: Hur allvarligt ser statsministern på utvecklingen, och vilka åtgärder vill statsministern vidta för att stärka lärarna i deras uppdrag och för att åter bringa ordning i skolan? 77 Statsminister (S): En av de bärande delarna i skolpolitiken måste vara just ordning och studiero. Det är själva grundförutsättningen. Det är inte minst viktigt för de barn som behöver mer stöd och som kanske har svårare att ta till sig kunskap. Detta är alltså grunden. Det är därför som jag och regeringen har uttalat att vi vill vända på ordningen när det gäller mobilförbud. Man ska utgå från att mobilerna inte är på, men lärare eller rektorer kan besluta att det är okej i undervisningssyfte om de tycker så. Sedan gäller det detta med ofredande och läraren som blev anmäld. Nej, jag menar att lärarna ska ha de regler och det stöd från samhället som de behöver för att upprätthålla ordning och studiero. Jag kan inte regelverket i detalj, men jag är helt överens med ansvarigt statsråd, , om att det är viktigt för oss att vi visar detta. Behöver det ändras regler i någon del får vi göra det. Jag vet inte exakt vad det skulle vara, men lärarna ska ha vårt stöd för att upprätthålla studiero. Annars kommer inte eleverna att lära sig någonting. Kvinnors trygghet på arbetsmarknaden 78 (S): I en ny mätning av rankas som ett av sex länder att inspireras av när det kommer till jämställdhet på arbetsmarknaden. vet vi att vi har en lång väg kvar. I den revolution som inleddes under namnet metoo vittnade hundratusentals kvinnor om sexuella övergrepp och trakasserier, utförda på arbetsplatsen. I tog revolutionen sig unika uttryck genom yrkes- och sektorsvisa uppror, som visade på kvinnors utsatthet på arbetsmarknaden och en särskild utsatthet för kvinnor som arbetar under otrygga anställningsformer. Min fråga till statsministern är därför: Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att öka kvinnors trygghet på arbetsmarknaden? 79 Statsminister (S): Det är en mycket viktig fråga. Jag är stolt över att leda en av världens första feministiska regeringar. framhålls ofta som föredöme på detta område. Men det är precis som sägs här: Vi har långt kvar. Inte minst visar metoo-upproret att det pågår alldeles för mycket. Den mängd som vi fick rapporter om tror jag skakade ganska många. Vi har en långsiktig strategi vad gäller mäns våld mot kvinnor. Den innefattar naturligtvis också sexuella trakasserier och det som kvinnor råkar ut för. När det gäller arbetsplatserna tror jag att parternas arbete och parternas samarbete mot sexuella trakasserier är helt avgörande. Där kan man också ha stöd av arbetsmiljölag, arbetsmiljöavtal, inspektioner och vad det nu kan vara. Men därutöver behöver vi mycket mer. Det behövs en debatt i samhället om hur sjutton vi uppträder mot varandra, framför allt hur män uppträder mot kvinnor. Det finns en rad saker på gång, och detta ska fortsätta. Bristen på behöriga lärare 80 (M): skrev att lärarbehörigheten minskar i landets grundskolor. Det gör den från redan väldigt låga nivåer. Lärarbristen är ett stort problem, och kompetensförsörjningen behöver tas på allvar. Slaget om lärarna slår ekonomiskt mot landets kommuner och fristående huvudmän när de snabbt har pressat upp lärarlöner och personalkostnader. Jag ser som lärare och politiker hur skolhuvudmän bjuder över varandra i fråga om löner i slaget om behöriga lärare. Det riskerar att försämra likvärdigheten i våra skolor. Att lärarbehörigheten minskar i är skrämmande. Utvecklingen går åt fel håll. regering borde ha agerat tidigare. Därför vill jag fråga statsministern: åtgärder tänker statsministern nu vidta för att stoppa den negativa utvecklingen i fråga om lärarbehörigheten i ? 81 Statsminister (S): Vi fick börja den förra perioden med att se till att öka antalet platser på lärarutbildningarna liksom på sjuksköterskeutbildningarna. Det hade nämligen utbildats alldeles för få, och då blir det underskott. Det är några saker som måste till. Det handlar om fler utbildningsplatser och om en ännu bättre utbildning så att kvaliteten höjs och så att det blir mer attraktivt att bli lärare. Men det handlar också om att de som har en akademisk examen men inte en pedagogisk examen ska få en sådan så snabbt som möjligt. Vi ser redan nu att det kommer ut ingenjörer i skolorna som tjänstgör på bra sätt. Sedan måste naturligtvis kommunernas resurser öka. Det har de gjort under hela den förra mandatperioden. Tyvärr fick vi nu en annan budget som gör att resurserna till kommunerna minskar, men vi får rätta till det när vi lägger fram vår budget. Dessutom måste villkoren för lärarna bli bättre. Det handlar om deras löner – vi har ökat lönerna – och om möjligheten att få hjälp av exempelvis lärarassistenter. 82 (SD): senaste rapport pekade på ett behov av att bygga 93 000 bostäder för att komma i balans på bostadsmarknaden. påbörjades det 55 000 bostäder. Det här ska ställas i relation till regeringens migrationspolitik, där det beviljades 133 000 uppehållstillstånd. Bostadsbyggandet går alltså kraftigt i otakt med befolkningsökningen i . Detta föranleder mig att ställa frågan till statsministern: regeringen någon som helst konsekvensanalys av sin förda politik? 83 Statsminister (S): En är denna: Om man inför ett investeringsstöd byggs det mer. Det hade den förra socialdemokratiska regeringen infört, och det togs bort av den efterföljande borgerliga regeringen. Då sjönk byggandet. Vi införde det igen – då ökade byggandet. har varit med och godkänt en budget där man vill ta bort just detta investeringsstöd. Att å ena sidan stå och bekymra sig över att vi har bostadsbrist – vilket vi har, och det är allvarligt – och å andra sidan godkänna och rösta för en budget där stödet för att bygga fler hyreslägenheter till rimliga hyror för fler människor röstas bort är väldigt ologiskt, är jag rädd. Vi ska se till att föra tillbaka stödet, för vi behöver bygga mycket mer bostäder. Vi har en stor möjlighet i landet att bygga många bostäder. Kan vi komma överens i politiken och med branschen och andra aktörer ska vi se till att få snurr på byggandet! Fängslandet av och regeringens agerande 84 AMINEH KAKABAVEH (V): I samband med firandet av 40-årsdagen av den islamiska revolutionen i uppvaktade den iranska ambassaden. Samma islamistiska revolution innebar införandet av sharialagar som tillämpas i fall. Hon döms till 148 piskrapp och fängelse endast på grund av att hon företrätt kvinnor som inte respekterar den islamiska regeringens sharialagar, till exempel om tvångsslöja och könsapartheid. är advokat och människorättsaktivist och företräder kvinnor som har levt där . Min fråga till statsministern är: Kommer regeringen att göra ett nytt besök eller kalla upp den iranska ambassadören för att ge regeringens syn på straff och kräva frigivning av henne och hennes medsystrar? 85 Statsminister (S): Huruvida ambassadören kommer att kallas upp eller inte avgör . Det är ingen tvekan om var vi står vad gäller mänskliga rättigheter, oavsett vilket land vi pratar om. Vi försöker att ha en dialog och en så bra relation som det går med alla länder, eftersom det är det enda sättet att sist och slutligen nå fram med ett budskap. Men vi tvekar aldrig att föra fram det budskap som ska föras fram mot dödsstraff och naturligtvis för kvinnors och andras rättigheter. Detta budskap för vi fram på det bästa sätt vi kan komma på, just för att vi ska stå upp för mänskliga rättigheter, jämlikhet och jämställdhet, oavsett vem vi träffar och när vi träffar dem. Det råder alltså ingen tvekan: Oavsett om man har en bra relation med ett land eller inte tvekar aldrig om att föra fram budskapet. Arbetsplatsolyckor med dödlig utgång 86 (S): Jag vill ställa en fråga till statsministern kring vad som görs för att alla ska få komma hem från arbetet. Jag är själv i det närmaste uppväxt i byggbranschen. Mina bröder, min far och hans far före honom verkar på olika sätt i byggbranschen liksom många av mina närmaste vänner, och vi ser en hemsk utveckling. Året har börjat med ett par riktigt mörka månader. Alltför många, inte minst i byggbranschen, har omkommit på jobbet. Min fråga till statsministern är: Vad avser statsministern och regeringen att göra för att förhindra ytterligare dödsfall i arbetet? 87 Statsminister (S): Trots att vi, sett , har fått ned antalet dödsfall är ett dödsfall ett för mycket. Om det som vi har upplevt håller i sig ser vi dessvärre nu en ökning. Vi kan inte acceptera någonting annat än en nollvision på det här området. Du ska naturligtvis kunna komma hem från jobbet. Det är några saker som måste på plats, och där fick vi börja om under den förra mandatperioden. Den forskning som den förutvarande borgerliga regeringen hade tagit bort har vi tillfört igen, för det är oerhört viktigt att vi forskar på området för att lära oss så mycket som möjligt och implementera så mycket kunskap som möjligt. Vi har tillfört rejält med resurser till så att vi har ungefär 100 inspektörer därutöver. Men det gäller även andra områden. Hur motverkar vi svartarbete så att inte människor utnyttjas på en helt svart arbetsmarknad? Där finns ju dessvärre inga regler alls. Här vill det alltså till ett brett arbete, inte minst tillsammans med parterna, för att stoppa dödsolyckorna. Utlokalisering och samordning av myndigheter 88 (M): Länen norr om behövs för att hela ska fungera. Det kan inte nog upprepas i denna kammare, och därför ser vid en första anblick regeringens politik vad gäller utlokalisering av myndigheter från storstäderna till resten av landet relativt tilltalande ut. Verkligheten är dock en annan. Ett högaktuellt fall är kronofogdekontoret i i mitt hemlän som lägger ned på oklara grunder. Det är ett välfungerande kontor och en viktig arbetsgivare i . Detta kan regeringen göra något åt, men tyvärr sitter man med armarna i kors. Därför vill jag fråga statsministern om regeringens politik verkligen innebär att det bara är Stockholmsmyndigheterna som ska flyttas ut i landet, medan man accepterar att de som redan finns på plats utanför storstäderna centraliseras. Vad har statsministern att säga till alla de anställda och hälsingar som riskerar att förlora sitt kronofogdekontor i ? 89 Statsminister (S): Det är naturligtvis riktigt att hela landet inte bara ska leva utan också ska kunna växa och utvecklas, och det är därför som vi ska ha fler myndigheter och servicekontor runt om i . Därför var det så tragiskt att , och budget gick igenom med en dramatisk minskning av resurserna till Arbetsförmedlingen, vilket också kommer att innebära att antalet arbetstillfällen runt om i landet, även norr om , försvinner. , alltså sedan, hade jag tillsammans med civilministern en träff just med ett antal myndighetschefer. Jag tror att det var elva chefer som var på plats för att diskutera hur vi kan hjälpas åt för att se till att den statliga närvaron ska finnas runt om i landet och hur vi kan samordna olika myndigheter. Servicekontor är ett sådant exempel på statlig närvaro. Där kan flera myndigheter ingå i ett och samma kontor så att invånarna får tillgång till service. Man kan även göra på andra sätt, och där är naturligtvis vår uppmaning till myndigheterna att tänka igenom om det går att samordna på något sätt så att servicen är kvar innan man fattar dramatiska beslut. Åtgärder för en minskning av antalet korta bilresor 90 (S): Jag har fått in en fråga från webbsidan Alla väljare. Det är ett samarbete med tidningen 8 sidor, som vänder sig till personer som av olika anledningar behöver få nyheter på lätt svenska. Frågan är ställd av en kille som heter . Han är och bor i . Javeed skriver: Som vi vet är nästan hälften av alla bilresor i kortare än . Varför säger regeringen inte att de som kör så kort bör cykla eller gå i stället? Om vi minskar dessa resor minskar vi hälften av dödligheten och sparar mycket bränsle. Det är bra för klimatet, och människor som börjar röra på sig i stället för att åka bil får bättre hälsa. Regeringen har ju mål om att ska bli det första fossilfria välfärdslandet och klara en grön, hållbar omställning. Därför undrar jag hur statsministern ser på Javeeds fråga. 91 Statsminister (S): Hur vi ställer om klimatet så att vi kan se våra barn och barnbarn i ögonen är ett grundfundament i politiken, och det görs på många olika sätt. Vi har ett gemensamt klimatramverk med målsättningar om hur vi ska ta oss fram på de olika områdena. Jag kommer däremot inte att säga till folk att de ska ta sig fram mellan punkt A och punkt B på ett visst sätt. Det får de välja. Men om de väljer bilen ska det naturligtvis vara en ren bil, det vill säga en bil som inte släpper ut CO2 utan i stället drivs av el eller något annat. Vi har därför infört bonus–malus-systemet som gör det lättare att välja ett grönt alternativ. Jag tror faktiskt att stödet till elcyklarna har hjälpt till så att fler tar cykeln än bilen på korta sträckor. Men man ska själv få välja hur man ska resa. Friårsreformens följder för välfärden 92 (M): Först vill jag välkomna statsministern att gå med i bilnätverk – med tanke på föregående fråga. Det finns ett samhällskontrakt mellan staten och svenska folket. I det samhällskontraktet ingår att staten ska garantera att kärnverksamheten fungerar. Det handlar om att det ska gå att köra bil efter våra vägar oavsett väderlek. Det handlar om att få vård om du har en allvarlig sjukdom. Det handlar om att ditt barn ska få en bra skolgång. Det handlar om att inbrott ska upp av polisen. Det handlar om att dina föräldrar ska få en värdig äldreomsorg. Den här regeringen tänker införa ett friår, det vill säga betala vuxna människor för att vara lediga på andras bekostnad. Det är en reform som kan kosta mellan 1 och 10 miljarder. Många skulle kalla det en ren siestapolitik. Det finns många samhällsproblem i , men att vuxna människor ska vara lediga på andras bekostnad för att gå kurser i flugfiske är inte rimligt. Hur skapar friår bättre välfärd i ? 93 Statsminister (S): Det är en felaktig beskrivning, och det är inte vad det är fråga om. Friår ska vara en möjlighet för människor att inte vara lediga utan att få prova på något annat , kanske utvecklas, kanske hitta ett annat arbete. Vad vet jag? Det är den typen av verksamhet vi pratar om. Jag tror att vi behöver mer av omställningsverksamhet på svensk arbetsmarknad. Om man får möjlighet att ställa om tror jag att fler faktiskt orkar arbeta längre. Det är den frågan som ska prövas. Det är klart att det inte blir lättare att upprätthålla alla de saker som räknar upp om man bara koncentrerar sig på att sänka skatter. Då blir det svårt. Det blir mindre pengar att röra sig med, och då blir det mindre pengar till polisen, skolan och så vidare. Har man det som utgångspunkt blir det svårt att också förklara för människor att de per automatik ska får bättre service. Statsministerns frågestund var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2018/19:73 Extra ändringsbudget – Sänkt mervärdesskatt på elektroniska publikationer 2018/19:115 Verksamheten i Europeiska unionen med anledning av prop. 2018/19:47 Samlad struktur för tillhandahållande av lokal statlig service 2018/19:3033 av m.fl. (SD) med anledning av skr. 2018/19:52 om Landsbygdsprogrammet 2014–2020 2018/19:3031 av m.fl. (SD) 2018/19:3032 av m.fl. (M) 2018/19:3034 av m.fl. (C) 2018/19:3035 av m.fl. (KD) § 8 Anmälan om interpellation Följande interpellation hade framställts: 2018/19:133 Lantmäteriernas funktion av (M) till statsrådet (MP) § 9 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2018/19:386 Domen mot människorättsjuristen av Boriana (M) till utrikesminister (S) 2018/19:387 Statslösa svenska barn av (L) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:388 Kontroller och resultatredovisning av bistånd av (SD) till statsrådet (MP) 2018/19:389 Information till skolungdomar om islamismens brott mot mänskligheten av (L) till kultur- och demokratiminister (MP) 2018/19:390 Systembolaget och gårdsförsäljning av (M) till statsrådet (S) 2018/19:391 Terapi som ska bota hbtq-personer av (L) till justitie- och migrationsminister (S) 2018/19:392 Säkerhetsskandaler av (M) till statsrådet (S) 2018/19:393 Fritt skolval av (M) till utbildningsminister (S) 2018/19:394 Moms på vårdpersonal av (M) till finansminister (S) 2018/19:395 Skattemedel till konst för maskar, skalbaggar och svampar av (SD) till kultur- och demokratiminister (MP) 2018/19:396 IS-återvändare av (M) till statsrådet (S) 2018/19:397 för NPT av (M) till utrikesminister (S) 2018/19:398 Maktväxling i av (M) till utrikesminister (S) av (M) till utrikesminister (S) 2018/19:400 Misstänkt korruption inom biståndsverksamhet av (M) till statsrådet (MP) 2018/19:401 Bristen på rastplatser för tung trafik av (SD) till statsrådet (S) 2018/19:402 Situationen i av (V) till utrikesminister (S) 2018/19:403 Medborgarskapets betydelse vid barnäktenskap i utlandet av (SD) till justitie- och migrationsminister (S)