prot · H60972 · 2019-04-03 00:00:00 — Det finns jättemycket pengar, låter det som när pratar. Vi kan satsa väldigt mycket på miljön. Men pengarna räcker inte. Vi har ont om pengar, och det beror inte minst på den förda migrationspolitiken. Det är väldigt uppenbart. Pengarna räcker inte till en vettig sjukvård, inte till polisväsendet och inte till försvaret. SKL skriver att man måste höja kommunalskatten med för att få ihop budgeterna. Pengarna räcker alltså inte i . Det är svåra tider, och det kommer ännu svårare tider. Då måste man prioritera, och ett sätt att prioritera är att se till att varje politikområde är effektivt. Effektivitetstänkandet har inte varit så närvarande i miljöpolitiken, och det är det vi inför. Naturvård och biologisk mångfald Vad anbelangar att flyktingar ska klä skott för detta har vi en flyktingpolitik som hjälper flest. Det är nog svar på den frågan. 137 (V) replik: Jag håller med om att vi behöver prioritera i politiken. Det är inte alltid roligt att säga till bankerna att vi behöver en bankskatt, därför att ni har gjort vinster på och kan bidra lite mer till välfärden och miljöarbetet. Och ni superrika får bidra lite mer med en förmögenhetsskatt, därför att vi behöver pengar till välfärden och till miljöarbetet. Principen om att förorenaren betalar innebär att den som smutsar ned mycket också får betala extra för det. Därför var vi i med och införde flygskatten, därför har vi en koldioxidskatt och därför har vi skatter och avgifter på andra verksamheter som smutsar ned. På alla dessa områden vill att bankerna ska gå fria, att de superrika ska betala lägre skatt och att den som förorenar inte ska betala skatt. sänker dessa skatter. Inte konstigt då att det inte finns några pengar till miljöarbetet i och värld! Jag vill ändå fråga: Varför lägger ni ansvaret på de flyktingfamiljer som kom från och , människor som är på flykt från krig och politisk förföljelse? Varför kan inte se att det finns resurser i det här landet att omfördela och tillföra till välfärden och miljöarbetet som så väl behöver dessa resurser? 138 (SD) replik: Skattehöjningar är ett känt tema från , . Men där måste man ha både det korta och det långa perspektivet. Vissa skattehöjningar kan ge pengar i det korta perspektivet men förluster i det långa perspektivet. Ett exempel är jobbskatteavdraget som har skapat mängder av arbetstillfällen. När man pratar om skatter måste man också bedöma konsekvenserna av det man gör. Men konsekvenserna verkar ofta underordnade när diskuterar skattehöjningar. Man bedömer inte konsekvenserna av de skattehöjningar man föreslår, som i det långa perspektivet kan leda till minskade inkomster för staten och ett sämre fungerande näringsliv och samhälle. 139 (M) replik: Jag vill inte förlänga den här debatten, men i likhet med mina kollegor från och från Socialdemokraterna kan jag inte stillatigande smälta det som uttryckte här tidigare. Att lägga skulden på flyktingar som strävar efter att komma bort från umbäranden och svåra situationer och lägga dem till last att det inte finns nog med pengar för en miljöpolitik känns märkligt. Det är häpnadsväckande uttalanden. Det som dessutom gör detta olyckligt är att jag faktiskt uppskattar kompetens på många områden när det gäller jordbruket. Sakpolitiskt har ledamoten otroligt mycket kompetens, och det framgick av resten av hans anförande. Det gällde bland annat åkerbrynen, men jag tyckte i och för sig att han missade att uttala sig om frivilliga avsättningar till lärkrutorna. Naturvård och biologisk mångfald Jag delar uppfattningen att miljöpolitiken kan bedrivas mer effektivt, men jag vill med det här inlägget kraftfullt ta avstånd från den jämförelse som gjorde i inledningen av sitt anförande. I detta anförande instämde (KD). 140 (SD) replik: är ett konstigt land. Det är märkligt att det blir denna reaktion. Konsekvenser spelar en roll. har alltmer närmat sig ett konsekvensetiskt tänkande. Konsekvenser spelar en roll i alla sammanhang – utom ett. Varför är det så? Givetvis måste man bedöma konsekvenserna av den förda migrationspolitiken, särskilt eftersom den är så otroligt kostsam. Flera har upprepat mantrat, i detta konsensusstyrda , att jag skulle ha lagt skulden på flyktingarna. Det är faktiskt en barock tanke. Jag har tydligt lagt skulden på röda och blå regeringar. förtydligar jag detta. Skulden ligger på röda och blå regeringar som har fört en felaktig politik . Den ligger inte på flyktingarna. Flyktingarna ska hjälpas, och vi ska hjälpa dem på effektivaste sätt där man bedömer konsekvenserna för dem och för oss. Vi har den effektivaste politiken. Det är för att vi vågar se konsekvenserna av allt handlande, inte bara av ett visst handlande utan av allt handlande. 141 (M) replik: Tack, , för förtydligandet! Förtydligandet ger en annan bild av det som sas, men likafullt berodde min upplevelse tidigare på, och det som fick mig att reagera, de ord som uttrycktes i anförandet. Men självklart får vi låta det senast sagda vara det som gäller. Visst spelar konsekvenser roll. Jag har ingen annan uppfattning. Det är väl självklart. Vi för en politik, vi har ett ansvar för och för vad som händer i vårt land, hur vi påverkar andra länder och hur andra länder påverkar oss. Vi moderater är för en global närvaro och ett internationellt samarbete. Det har tjänat väl. Men jag går tillbaka till att de konsekvenserna sedan inte kan läggas dem till last för att vi därför inte klarar miljöpolitiken. Är det den argumentationen man för inom varje område? Är det därför vi inte får tillräckligt bra resultat i skolan? Hur argumenterar i det läget? Det är förvånansvärt, och det var ett häpnadsväckande uttalande. Jag är för att göra mer av samhällsekonomiska analyser. Det är något som vi moderater förespråkar. Jag tycker att det är intressant att även tar upp en sådan analys som ett alternativ. Det måste man göra för att värdera vart politiken tar vägen. Men att på det viset såga en sårbar grupp jäms med fotknölarna känns inte anständigt, . 142 (SD) replik: hänvisar till en upplevelse. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att tre talare samfällt har missförstått vad jag har sagt. Det är signifikativt för debattklimatet i . Det säger mig att vi inte har kommit så långt i . Vi är på väg ut ur ett dåligt debattklimat, men vi har inte kommit så långt med tanke på att personer kan missförstå på ett sådant sätt att de själva tror på det. Detta kan bara ske i . Naturvård och biologisk mångfald Jag nämnde i mitt tal den utmaning vi har på invandringens område och den kostnad invandringen för med sig. Det är den enskilt största faktorn, och den glöms systematiskt bort av alla andra partier i alla sammanhang. Det är av demokratiska skäl viktigt att lyfta upp detta. Medborgarna ska få se vart pengarna går och hur flödet mellan olika poster ser ut. Reaktionen på mitt anförande är ett dåligt kvitto på dagens debattklimat. Det är min slutkommentar. 143 (MP): Vad spelar en fästing för roll? Många skulle nog likställa dess värde med noll, men vi vill gärna bevara pandor och tigrar, vilket indirekt skyddar både mossor och sniglar. Speciesism är inte ett påhittat ord utan det beskriver våra värderingar angående livet på moder jord, eller snarare och klarare diskriminering utifrån arttillhörighet. Men vad är det för typ av extrem självgodhet som vi besitter där vi sitter och försöker fatta viktiga beslut utifrån påhittade attribut? Naturen behöver inte oss, och det är ett grundproblem att vi inte förstår att vi är en del av samma system. Tänk om det som är oansenligt faktiskt är helt ovärderligt för att förse oss med de tjänster vi använder varenda dag. Det finns ingen naturlag som säger att den öppna marknaden följer populationsekologin. Det är snarare så, fru talman, att det är i den förlegade ekonomin som vi har utrotat mängden däggdjur . Vi slår alla de hemska rekorden. Vad betyder solidaritet? Är det tjänster som begränsas inom vår mänsklighet, eller kan vi känna empati bortom sapiens och faktiskt tillåta andra arter deras existens? Människans misslyckade lek är ett världshistoriskt svek när vi inte kan förvalta planetens liv eftersom det saknas ett genuint driv, när allt som gäller är att göra karriär helt oavsett hur det på planeten tär. Om vi hugger ned skogarna och dämmer upp vattendragen fruktar jag dagen när framtida elever sitter på biologilektionerna och läser att deras föräldrar var huvudpersonerna som satte punkt för de ekologiska interaktionerna. Det är därför vi måste börja utlära att alla värden inte är monetära. Om vi på riktigt våra utmaningar vill lösa måste vi inse, fru talman, att våra medarter är allt annat än värdelösa. handlar det om biologisk mångfald. Biologisk mångfald kan kännas främmande och akademiskt, men den är också grunden för hela vår välfärd. Enligt FN:s definition handlar det om variationsrikedomen bland alla levande organismer. Det handlar alltså om alla djur, alla växter, alla svampar, stora som små, fula som söta. Från den lilla skalbaggen som ingen kände till, till den stora tigern. Biologisk mångfald är en förutsättning för ett levande ekosystem, ett kunskapsbibliotek och en gratis motståndskraft mot kommande miljöförändringar, till exempel ett varmare klimat. Naturvård och biologisk mångfald 40–av dagens läkemedel kommer ursprungligen från växter. Det globala marknadsvärdet för medicinalväxter överstiger . Skydd av skogsekosystemets mångfald är avgörande för att insamlande av medicinalväxter ska kunna fortgå. är cirka hälften av alla dessa växter hotade. Vi vet att naturens rikedom gör att vi mår bättre. Redan efter fyra fem minuters promenad i skogen sjunker vår puls och vårt blodtryck. av svenska folket säger att det är nödvändigt för vår livskvalitet att få vistas i naturen. Ungefär en tredjedel av den mat vi äter har pollinerats av bin och humlor, och det finns forskning som säger att en förlust av pollinatörer skulle kosta runt i EU. Men då är frågan om alla arter måste motiveras med en ekonomisk nytta för oss människor. Jag tycker inte det, fru talman, och det är det som gör mig till miljöpartist. I vårt partiprogram står det att vi anser att allt levande har ett egenvärde oavsett dess nytta för människan. För mig har det varit en resa att upptäcka att något som känns så självklart för mig är allt annat än standard här i . Att hotet om förlust av biologisk mångfald inte är lika välkänt som klimathotet är inte så konstigt eftersom det rapporteras mycket mer om klimatet än om naturen. De flesta som tänker på miljö tänker antagligen på koldioxid. Men faktum är att den planetära gräns som är mest överskriden är den för förlust av arter. Att arter kommer och arter går är naturligt. Det som är onaturligt är hastigheten de försvinner i. Utdöendetakten är 100–1 000 gånger snabbare än bakgrundsutdöendet, och det är helt klart vi människor som bär ansvaret för detta. består den landlevande biomassan till av oss människor och till av djur som vi äter. av dagens landbiomassa är vilda djur. Vi har möblerat om radikalt på jordens yta, och det har såklart påverkat väldigt många arter. Ändå vet vi inte vilka andra arter vi delar planeten med. Forskarna gissar att det finns någonstans mellan 10 miljoner och 100 miljoner andra arter. Vi har namngett och kategoriserat ca 1,5 miljoner. Om en art försvinner är den borta för alltid, och eftersom vi än inte vet vilka vi delar vårt hem med gör vi verkligen klokast i att tillämpa försiktighetsprincipen. Den biologiska mångfalden är inte begränsad till ett enskilt land. Den biologiska mångfalden är något som alla länder ansvarar för. Det säger konventionen för biologisk mångfald, och vi är ett av de drygt 90 länder som skrivit på den. Det gör att vi inte kan fortsätta skjuta varg och motivera det med att det finns fler vargar någon annanstans, för det är när alla länder tänker så som arter utrotas. Det är vi som måste skydda, stärka och återställa vår natur – våra ängar, våra sjöar, våra vattendrag och våra skogar. Många tänker nog spontant att detta är ett problem som handlar om vad som händer på andra sidan jorden, men så är det såklart inte. I finns fler än 4 000 rödlistade arter, och trots att vi haft ett miljömål som heter Ett rikt växt‑ och djurliv har vi inte nått det målet. Det område i konventionen för biologisk mångfald som flest länder misslyckats med handlar om de finansiella resurser som ska användas. Det problemet har även . Vad vi måste göra, vilket vi i är väldigt glada att vi fick in en skrivning om i januariavtalet, är att höja anslaget för skydd av värdefull natur. Naturvård och biologisk mångfald Det går förstås inte att lösa hela problemet genom skydd. Vi vill se ett samhälle där det lönar sig att jobba med naturen i stället för mot den. Det är därför vi i vill gynna de småskaliga, ekologiska och naturvänliga brukarna snarare än de stora industrierna som omvandlar natur till monokulturer. Det storskaliga skogsbruket och jordbruket är bland de största hoten mot den svenska biologiska mångfalden. Det är där vi har störst antal rödlistade arter, men det är också där nyckeln finns för att lyckas vända de negativa trenderna. Det finns många skogs- och jordbrukare som går före politiken genom att frivilligt ställa om sitt brukande för att främja den biologiska mångfalden. Men för att få med merparten ser vi att det måste vara lätt att göra rätt även inom skogsbruket och jordbruket, och vi i vill använda vår politiska kraft och kreativitet för att hitta vägar framåt i detta. Det största hotet mot livet på jorden är kanske ändå vår syn på naturen som en extra kostnad, en syn som hör ihop med föreställningen att vi klarar oss utan naturen. Klimatfrågan är aldrig så populär som när det finns pengar att tjäna på kuppen. Men faktum är att vi måste investera i biologisk mångfald om vi vill investera , och det kommer att kosta. Det kommer att kosta flera miljarder. Det kommer att innebära att vi säger nej till profit genom att låta vattnet rinna förbi vattenkraftverken till förmån för livet i vattnet. Det kommer att innebära att vi säger nej till avverkning för att låta gammelskogens urdjur leva kvar, och det kommer att innebära att vi säger nej till storskaligt fiske på arter som annars riskerar att utraderas. Om vi säger nej till detta säger vi nämligen ja till en blomstrande framtid och en levande planet. Biologisk mångfald är också grunden för mitt politiska engagemang. Jag har jobbat med frågan utomparlamentariskt och sett hur engagemanget ökar dag för dag. Det finns nog egentligen ingen som är aktivt för massutrotning av arter. Ändå låter vi det ske, passivt, i det tysta. Vi måste se till att den biologiska mångfalden hamnar högt upp i folks medvetande och högt upp på den politiska dagordningen. Det finns kunskap, och det finns stort engagemang hos folk tillsammans med stark beslutsamhet att lämna efter oss en levande planet för framtida generationer. Vad som saknats i alltför stor utsträckning är den politiska handlingskraften. Men med statsministerns regeringsförklaring, där han deklarerade att den biologiska mångfalden ska skyddas och ekosystemen ska värnas, tänker jag och mitt parti att det kan bli ändring på det. Jag vill avsluta med att yrka bifall till reservation 9 och tacka för debatten. I detta anförande instämde (MP). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 19 Anmälan om frågor för skriftliga svar Naturvård och biologisk mångfald Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2018/19:471 Jordskredssäkring av (SD) till infrastrukturminister (S) 2018/19:472 Ökat regelkrångel för företag i av (M) till näringsminister (S) 2018/19:473 Avgifter för tandvård av (M) till statsrådet (S) § 20 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: av (V) till utrikesminister (S) 2018/19:439 Arbetsmarknadsutbildningar av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2018/19:441 Brister i Arbetsförmedlingens kontrollfunktioner av (M) till arbetsmarknadsminister (S) 2018/19:446 Hedersrelaterat bortförande av (M) till statsrådet (MP) 2018/19:447 Utbildning om hedersrelaterat våld och förtryck av (M) till statsrådet (MP) 2018/19:458 Nollvision för mäns våld mot kvinnor av (S) till socialminister (S) § 21 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till och med § 9 anf. 35 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 10 anf. 44 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 13 anf. 89 (delvis), av talmannen därefter till ajourneringen , av andre vice talmannen därefter till och med § 17 och av tredje vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Utökning av antalet suppleanter § 3 Val av extra suppleanter § 4 Anmälan om faktapromemoria § 5 Ärenden för hänvisning till utskott § 6 Ärenden för bordläggning § 7 Ändringar i lagen om elektronisk kommunikation, toppdomänlagen och radioutrustningslagen betänkande 2018/19:TU10 (Beslut fattades under § 17.) § 8 Återköpsprogram av aktier i betänkande 2018/19:NU9 1 (S) 2 (SD) 3 (V) 4 (M) 5 (V) replik 6 (M) replik 7 (V) replik 8 (M) replik 9 (S) replik 10 (M) replik 11 (S) replik 12 (M) replik 13 (C) 14 (S) replik 15 (C) replik 16 (S) replik 17 (C) replik 18 (KD) 19 (L) 20 (V) replik 21 (L) replik 22 (V) replik 23 (L) replik 24 (V) (Beslut fattades under § 17.) § 9 Processrättsliga frågor betänkande 2018/19:JuU12 25 (S) 26 (M) 27 (SD) 28 (C) 29 (V) 30 (M) replik 31 (V) replik 32 (M) replik 33 (V) replik 34 (KD) 35 (L) 36 (MP) 37 (SD) (Beslut fattades under § 17.) § 10 Unga lagöverträdare betänkande 2018/19:JuU15 38 (M) 39 (SD) 40 (C) 41 (KD) 42 (L) 43 (S) 44 (V) 45 (SD) (Beslut fattades under § 17.) § 11 Militära frågor betänkande 2018/19:FöU9 46 (M) 47 (SD) 48 (C) 49 (V) 50 (KD) 51 (L) 52 (S) 53 (SD) replik 54 (S) replik 55 (SD) replik 56 (S) replik 57 (MP) 58 (SD) 59 (SD) 61 (S) replik 62 () replik 63 (S) replik 64 () replik (Beslut fattades under § 17.) betänkande 2018/19:UbU11 65 (S) 66 NORIA MANOUCHI (M) 67 (S) replik 68 NORIA MANOUCHI (M) replik 69 (S) replik 70 NORIA MANOUCHI (M) replik 71 (SD) 72 (S) replik 73 (SD) replik 74 (S) replik 75 (SD) replik 76 (C) 77 (V) 78 (SD) replik 79 (V) replik 80 (SD) replik 81 (V) replik 82 (KD) 83 (L) 84 (V) replik 85 (L) replik 86 (V) replik 87 (L) replik 88 (MP) (Beslut fattades under § 17.) betänkande 2018/19:UbU12 89 NORIA MANOUCHI (M) 90 (SD) 91 (V) 92 (KD) 93 (S) 94 (MP) 95 (C) (Beslut fattades under § 17.) § 14 Kommissionens meddelande om en EU-ram för hormonstörande ämnen Miljö- och jordbruksutskottets utlåtande /19:MJU10 96 (C) (Beslut fattades under § 17.) § 15 Naturvård och biologisk mångfald Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2018/19:MJU9 97 (C) (forts. § 18) § 16 Beslut om ärenden som slutdebatterats AU8 Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering § 17 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde TU10 Ändringar i lagen om elektronisk kommunikation, toppdomänlagen och radioutrustningslagen NU9 Återköpsprogram av aktier i MJU10 Kommissionens meddelande om en EU-ram för hormonstörande ämnen § 18 (forts. från § 15) Naturvård och biologisk mångfald (forts. MJU9) 98 (S) 99 (M) 100 (SD) 101 (V) 102 (M) replik 103 (V) replik 104 (M) replik 105 (V) replik 106 (KD) 107 (V) replik 108 (KD) replik 109 (V) replik 110 (KD) replik 111 (L) 112 (KD) replik 113 (L) replik 114 (KD) replik 115 (L) replik 116 (MP) 117 (M) replik 118 (MP) replik 119 (M) replik 120 (MP) replik 121 (KD) replik 122 (MP) replik 123 (KD) replik 124 (MP) replik 125 (V) replik 126 (MP) replik 127 (V) replik 128 (MP) replik 129 TREDJE VICE TALMANNEN 130 (SD) 131 (S) replik 132 (SD) replik 133 (S) replik 134 (SD) replik 135 (V) replik 136 (SD) replik 137 (V) replik 138 (SD) replik 139 (M) replik 140 (SD) replik 141 (M) replik 142 (SD) replik 143 (MP) (Beslut skulle fattas .) § 19 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 20 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 21 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2019