prot · H60980 · 2019-04-24 00:00:00 — Det är dock viktigt att arbetet med att samla in berättelserna och vittnesmålen kommer igång relativt snart medan de som kan tala om detta ännu kan tala. Jag är stolt tornedaling, men jag upplever att det har funnits då vi inte skulle vara stolta över att vara det. Det var då vi skämdes över vårt språk och varken fick prata finska eller meänkieli och då traditioner föll i glömska. Då var det viktigt med ett språk, en nation och en kultur. De här tankegångarna känner vi igen. Men upplever jag en annan tid. Vi är många som vill återerövra det språk och den kultur som vi har förlorat. Låt oss skapa förutsättningar för detta och en gång för alla stoppa assimileringspolitik, antisemitism, rasism och diskriminering i historiens skräpkorg! I detta anförande instämde (MP). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) betänkande 2018/19:KU25 23 (SD): står naturligtvis bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 1 och 3. Om en månad är det val igen. Viktiga parametrar i ett val är naturligtvis vilka frågor som ligger väljaren närmast om hjärtat och vilket parti som med trovärdighet bäst lever upp till det. Men en annan viktig fråga är självklart hur valet går till. Det svenska valsystemet är i huvudsak solitt, men det finns områden som kan förbättras. Till exempel menar vi att ett system med gemensam och neutral valsedel bör införas. Vi anser att riskerna för valfusk till stor del skulle kunna åtgärdas genom att flera partier delar på en gemensam valsedel. Problemet med att personer känner sig övervakade då de ska välja sina valsedlar skulle därmed minska väsentligt. Även anför i sin rapport från valen 2018 att valsystemet bör ses över i sin helhet just med siktet på användningen av neutrala valsedlar och ett system med tryck av en valsedel per val och person. Det finns också miljövinster att hämta med ett system med gemensamma valsedlar. Betydligt färre valsedlar än dagens överflöd av sådana skulle därmed behöva tryckas och transporteras. I det nuvarande valsystemet räknas valsedlarna för hand. Vi anser att detta system är föråldrat och framför allt osäkert, i synnerhet eftersom det då och då kommer rapporter om valfusk och förkomna valsedlar. Vi ser gärna att man utreder möjligheten att läsa av valsedlarna maskinellt i vallokalen, vilket ytterligare minskar risken för borttappade valsedlar och felräkningar. Givetvis utesluter inte detta att en sista kontrollräkning kan ske för hand. En annan viktig fråga är den om legitimation. är det möjligt att rösta utan att legitimera sig, exempelvis genom att en annan person intygar den röstandes identitet. Vi anser att det bör införas ett absolut krav på att de röstande ska legitimera sig. Fördelarna med ett krav på legitimation anser vi överväga de eventuella nackdelarna. Om man inför obligatorisk id-kontroll vid röstningen är det också möjligt att införa maskinell avprickning i röstlängden, vilket skulle ta bort risken för felaktig avprickning. Än finns det tid att utreda införandet av gemensam valsedel och legitimationskrav så att det kan vara på plats till valet . I sammanhanget bör man även överväga att se över behovet av nationella riktlinjer för valinformatörer när det gäller deras utbildning och kontrollen av deras arbete. Flera kommuner anställer valinformatörer inför valen. Anledningen till detta lär vara att höja valdeltagandet i grupper där deltagandet är påfallande lågt. I valtider har det uppmärksammats flera fall där personer som är avlönade som valinformatörer också har varit politiska aktivister eller aktivt har försökt sälja röster. Riktlinjerna bör peka på vikten av opartiskhet. Dessutom anser vi att verksamheten med valinformatörer bör kontrolleras inför nästa val. De svenska demokratiska valen är för viktiga för att vi ska säga: är vi färdiga, för nu är det perfekt. Vi måste alltid sträva efter att ha så solida system som möjligt för att säkerställa legitimiteten för och transparensen i vårt demokratiska system. I detta anförande instämde och (båda SD). 24 (V): Jag får börja med att gratulera fru talmannen på födelsedagen! Vi diskuterar olika vallagsfrågor som har lyfts fram i motioner som lämnades in till under allmänna motionstiden . Många av de motionerna handlar om valsedlar, valdagar, valhemlighet med mera. Det är sådant som ganska har utretts. Man har i en enig parlamentarisk kommitté kommit fram till att den ordning som vi har är den som är möjlig att ha i sammanhanget. Annars får man göra en ny stor utredning. Det tycker inte vi att det är dags för . Därför yrkar jag avslag på samtliga sådana motioner. Men det finns motioner som vi själva har lämnat in som vi förstås tycker att vi ska yrka bifall till. Vi står bakom samtliga våra reservationer. Men för att spara tid vid voteringen yrkar jag bifall enbart till reservation nr 6. En av de grundläggande rättigheterna i en parlamentarisk demokrati är rätten att välja sina företrädare i fria och allmänna val. vill utvidga den rätten till att gälla fler personer. Vid de val som genomförs i är det genomgående en stor aktivitet vid landets skolor. Det gäller inte minst i gymnasieskolorna, där en del av eleverna kommer att få delta i det förestående valet, det vill säga de elever som senast på valdagen fyller . Det leder till att en stor del av en årskull inte får rösta på valdagen utan måste vänta på att få rösta . För den demokratiska förankringen och för valdeltagandet är det bra om alla i en årskull får rösta. I har vi generellt sett ett högt valdeltagande, men det har funnits tendenser till att det sjunker. Dock ökade det i det senaste valet lite igen. Om alla i samma årskurs får rösta är det rimligt att utgå från att engagemanget i den årskursen ökar under valrörelsen och att fler faktiskt använder sig av sin rösträtt. Vi vet också att den som röstat tidigt ofta fortsätter att använda sin rösträtt. Därför vill vi att regeringen utreder och återkommer med ett förslag som ändrar rösträttsåldern så att alla som fyller under det år valet hålls har rätt att rösta i samtliga val som hålls . Ungdomsorganisationer, forskare, myndigheter och statliga utredningar har också föreslagit ytterligare sänkt rösträttsålder i val till kommun- och . demokratiutredning lämnade sitt betänkande som heter Låt fler forma framtiden! till dåvarande demokratiminister . Där går de igenom mycket av den forskning som finns om ungas engagemang och politiska intresse. Generellt har unga ett stort engagemang och intresse för politik och samhällsfrågor. Det visar väl inte minst de skolstrejker för klimatet som har genomförts i många länder . Utredningen skriver också på s. 534: ”Det finns ett tydligt samband mellan politisk kunskap och politiskt deltagande. Kunskap om hur demokratin fungerar ökar elevernas benägenhet att tro att de kommer rösta som vuxna. Elever som har erfarenhet av ett öppet diskussionsklimat och som bjuds in att forma skollivet uppvisar också större kunskaper i demokrati och samhällsfrågor. Det ligger därför i ett demokratiskt samhälles intresse att elever ges en god demokratisk grund att stå på.” Arbetet med demokrati kan och ska förstås göras på många olika sätt i skolan. Den nämnda utredningen har lämnat flera förslag som bereds i . Vi menar att det förslag som utredningen har lagt fram om ett försök med rösträtt vid val till kommunfullmäktige bör prioriteras så att ett första försök kan göras vid valet . Huvudsyftet med sänkt rösträttsålder är att ta till vara ungas intresse och engagemang för politik och ge unga ett direkt inflytande över samhällsutvecklingen. Ungdomars vardag påverkas verkligen av den lokala politiken. I allt från skolfrågor och fritidsfrågor till investeringar är unga direkt berörda av den lokala politiken. Att de också ges möjlighet att vara med och påverka skulle säkert förstärka engagemanget ytterligare i demokratifrågor. I andra länder är erfarenheterna av sänkt rösträttsålder goda. Man har sett ett ökat valdeltagande bland unga. är det enda land som har som rösträtt i nationella val, men , sex tyska delstater och några delstater i har rösträtt vid i en del val. En annan fördel med sänkt rösträttsålder är att den genomsnittliga åldern för förstagångsväljarna då sjunker från 20 till . är genomsnittsåldern eftersom det är val och man får rösta när man har fyllt . Om den genomsnittliga åldern betyder det att en majoritet av förstagångsväljarna kommer att gå i gymnasiet när de röstar . Som vi alla vet är valaktiviteter igång på gymnasieskolor. Det bådar gott för fortsatt högt deltagande i valen framöver. finns det många människor som är permanent bosatta i men som enbart har möjlighet att välja sina företrädare i kommun- och landstingsvalen. De invånare som nekas att utöva en demokratisk påverkan i folkomröstningar, riksdagsval och Europaparlamentsval är bland annat de som kommit till som flyktingar, är makar till svenska medborgare eller som har invandrat till för att exempelvis studera och arbeta. Många har bott här väldigt länge men är av olika skäl inte svenska medborgare. Det är människor som deltar i samhällsbygget, som arbetar och betalar skatt här, men som ändå inte har möjlighet att påverka genom valen till denna församling. Vi anser att de som inte är svenska medborgare men som har bott här så länge att de har rösträtt i kommun- och landstingsval också ska ha rätt att rösta i riksdagsvalen. Därmed yrkar jag alltså bifall till reservation nr 6. 25 (L): Jag får väl också stämma in i grattishälsningar till fru talmannen nu när det uppmärksammas att det är en viss bemärkelsedag ! Jag vill inledningsvis säga att jag självklart står bakom samtliga reservationer från Liberalerna i betänkandet. Men för tids vinnande yrkar jag endast bifall till reservation nr 4 under punkten 4. Grunden för det vi debatterar just , vårt valsystem, är att vi i den här kammaren är eniga och står bakom det system vi har. Grunden är också att det finns en bred acceptans och förståelse för det bland hela befolkningen. Det finns det. Det känns som att vi har ett tryggt, säkert valsystem i . Men som någon av de föregående talarna har sagt är det ingenting som är så bra att det inte går att ytterligare förbättra. Man behöver utveckla och titta på det så att det finns en grundläggande legitimitet i just valsystemet, som är basen i vår demokrati. Det svenska valförrättningssystemet har en del brister vad gäller både valhemlighet och valsäkerhet. Personer med synnedsättning eller andra funktionsvariationer har till exempel inte möjlighet att personrösta med bevarad full valhemlighet. Så kallad familjeröstning, där flera personer ställer sig bakom valskärmen och tillsammans gör i ordning sina valkuvert i varandras åsyn, är också ett fenomen som det rapporteras om. Det är formellt inte tillåtet och ska självklart inte ske. Genom ett lagstiftningsärende som ligger på bord införs nya regler för hur valsedlar tillhandahålls i anslutning till röstmottagningsställena. Det är bra. Det är bra att vi går igenom de viktiga frågorna tillsammans och står bakom ett nytt försök att göra det tryggt och säkert. Det nya regelverket innebär att valsedlar ska läggas i ett utrymme som är avskärmat för insyn. Detta är inte heller riskfritt med tanke på att möjligheterna till sabotage och manipulation då kan tänkas öka när insynen över det allmänna valsedelsbordet inte är fri. Därför måste enligt oss det nya regelverket utvärderas grundligt efter Europaparlamentsvalet , då det har testats i real life. var då myndigheterna skulle garantera att vallokalerna var tillgängliga för alla och därmed också för individer med olika former av funktionsvariationer så att inte någon skulle bli diskriminerad i röstandet eller i sitt val. Kommunernas dispenser att använda otillgängliga lokaler togs bort, men den demokratiska resan mot full tillgänglighet måste faktiskt fortsätta. Det var inte vägs ände, som vi kanske trodde då. Ett allvarligt problem är att personer med synnedsättning inte kan rösta med fullständig valhemlighet i vallokalerna. Det går nämligen inte i att personrösta på en kandidat utan att röja sin valhemlighet eftersom man måste be en valarbetare eller någon annan att hjälpa till att kryssa på valsedeln. Det kan bero på att man inte kan se eller har en kognitiv funktionsnedsättning som innebär att man inte klarar det själv. Med anledning av ett tidigare motionsyrkande från Liberalerna tillkännagav vikten av att synnedsatta ska kunna personrösta utan att tvingas röja valhemligheten. Ambitionen bör enligt kammarens mening vara att en fullgod lösning ska finnas på plats , dock senast års allmänna val. Vi liberaler välkomnar att det finns en bred uppslutning i kammaren för detta. Det är angeläget att utredningsåtgärder nu vidtas så snabbt som möjligt så att vi får ett system på plats. Sammanfattningsvis, fru talman, anser Liberalerna att en fortsatt översyn av formerna för valförrättning bör ske. I översynen bör ingå skärpta åtgärder mot familjeröstning, förbättrad valhemlighet för personer med synnedsättning eller annan funktionsvariation och förbättrat skydd mot manipulation och sabotage av valsedlar utlagda i vallokalen. Det gläder mig att vi står eniga bakom de flesta av de stora delarna i dagens betänkande. Jag yrkar bifall till reservation nr 4. 26 (M): Vår svenska demokrati vilar på en stadig grund, som bland annat bygger på våra allmänna fria val och varje medborgares rätt att göra sin röst hörd. Därför är det vi nu diskuterar om valfrågor och sättet våra val ska gå till på särskilt viktigt. Det finns några saker som man ska ta i särskilt beaktande när man talar om grundvalarna i vår demokrati. Bland annat måste det alltid finnas ett stort mått av långsiktighet i hur valsystemet är uppbyggt och hur det fungerar för att garantera stabiliteten. Det är viktigt att förtroendet för valsystemet värnas varje steg på vägen, och då måste varje förändring vara väl motiverad och inte riskera att urholka allmänhetens förtroende för våra allmänna val. Därutöver måste varje förändring vara väl förankrad och kommunicerad och framstå som klok ur den enskilde väljarens perspektiv. En demokrati har aldrig råd att göra förändringar i ett valsystem som riskerar att missförstås och därigenom urholka förtroendet för vår demokrati. I betänkandet, fru talman, behandlas flera motioner med många intressanta förslag som rör allt från valsedlar, rösträkning, valinformatörer och valdagar till röstning för personer med synnedsättning eller annan funktionsnedsättning. Flera av idéerna är väl värda att ta till vara och bli del av en fortsatt diskussion om hur vårt valsystem ska kunna utvecklas för att också hålla jämna steg med tiden, som förtroendet och stabiliteten bevaras. Vi moderater vill därför inte stänga några dörrar i det här skedet, men vi är inte heller beredda att i ett motionsbetänkande låsa oss i färdiga positioner. Vi ser i stället fram emot att tillsammans med övriga partier ha en fortsatt dialog om vilka åtgärder som behöver vidtas för att vidareutveckla vårt valsystem. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkande 25. 27 (S): Jag vill yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. Det finns två saker som är särskilt vackra i en demokrati. Det ena är orden ”votering är begärd och skall verkställas”, och det andra är när folket går och röstar under allmänna val för att dels bestämma vilken politik som ska råda i landet, dels bestämma vilka människor som ska representera folket i de beslutande församlingarna. Ett tillförlitligt valsystem är därför en grundbult i ett demokratiskt samhälle, som mina utskottskollegor har nämnt. Därför måste vi självklart dra lärdomar av de brister som finns i vårt valsystem och ta till vara förslag på förbättringar. är det viktigt att systemet är stabilt och att förändringar görs efter grundliga utredningar och i lugn takt. Systemets legitimitet bygger på att människor känner igen sig från val till val. Valsystemet lämpar sig inte för experiment. Det är också, som i andra grundlagsfrågor, viktigt med breda överenskommelser så att medborgarna inte upplever att politikerna frångår regelboken och så att det finns en stabilitet i vår demokrati. Visst finns brister i vårt valsystem. Några har lyfts upp i de motioner som behandlas i betänkandet, bland annat att säkra valhemligheten för människor med synnedsättning, valsedelssystemet och utlandssvenskars valdeltagande. Detta är frågor som också bereds av . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) § 8 Kommunala och regionala frågor betänkande 2018/19:KU31 Kommunala och regionala frågor 28 (M): Kommunala och regionala frågor På flera platser i har det uppmärksammats att kommunallagens lokaliseringsprincip sätter käppar i hjulet för de kommunala stadsnät som vill erbjuda fiberlösningar till dem som bor på andra sidan en kommungräns. och kommuner är exempel på detta. Kommuner och kommunala bolag får enligt lag bedriva verksamhet bara i den egna kommunen enligt lokaliseringsprincipen. Det är i grunden oftast en bra princip. Men om kommuner vill och tillåter kommunala bolag att bygga ut fiber över en kommungräns bör inte vi lagstiftare försvåra eftersom fiberutbyggnad är en prioriterad fråga för samhället, inte minst för landsbygden och i glest befolkade områden i främst norra . Vi moderater anser att lokaliseringsprincipen inte ska stå i vägen för att bygga bredband över en kommungräns i de fall det är den samhällsekonomiskt bästa lösningen. För att underlätta för alla att få tillgång till bredband vill vi göra nödvändiga justeringar i kommunallagen. Denna uppfattning delas av ansvarig myndighet, , som menar att kommunala stadsnät bör ges möjlighet att bygga ut fibernät i gränsområden i en annan kommun som saknar tillgång till fiber och att ett undantag från lokaliseringsprincipen därför bör införas just för sådan utbyggnad. konstaterar också att kommunerna har en nyckelroll för bredbandsutbyggnaden i . De utredningar och analyser som har genomfört har bland annat resulterat i följande slutsatser. Det finns skäl att införa ett undantag från lokaliseringsprincipen för att möjliggöra för stadsnät att bygga ut fibernät i outbyggda områden i en angränsande kommun, som ligger i nära geografisk anslutning till nätverksamheten i den egna kommunen. Syftet med ett sådant undantag är att fånga upp hushåll och företag i områden där utbyggnaden inte är lönsam för andra nätägare men på grund av närheten till stadsnätet på andra sidan gränsen är intressant för det stadsnätet. Post- och förslag bereds inom . Fibertillgången skiljer sig i hög grad mellan olika län, mellan olika kommuner och inte minst mellan tätort och glesbygd samt mellan flerfamiljshus och enfamiljshus. Den återstående utbyggnaden kan därmed förväntas vara dyrare än den utbyggnad som genomförts och i regel vara svår att genomföra på marknadsmässig grund. Detta styrks av bland annat i rapporten i världsklass? – Regeringens insatser för att uppfylla det bredbandspolitiska målet. Där gör man iakttagelsen att är ett av de länder i världen där hushåll och företag har störst tillgång till internet via bredband men att det finns stora skillnader mellan stad och landsbygd. Därför bör vi underlätta på alla sätt vi kan för att få utbyggnaden av bredband att fortsätta. Frågan om lokaliseringsprincipen och ett eventuellt behov av undantag för att underlätta utbyggnaden av fiberinfrastruktur berördes också av Utredningen om utvärdering av bredbandsstrategin i betänkandet Bredband för in . Utredningen anser att utbyggnaden av bredbandsinfrastruktur med hög överföringshastighet behöver stimuleras om regeringens bredbandsmål ska nås. Om det målet är vi dessutom överens. Det skulle enligt utredningen kunna gynna utbyggnaden om ett undantag från lokaliseringsprincipen infördes. Vi är överens med regeringen om målen och vikten av en snabb, säker och total utbyggnad av bredband i hela landet. Vi moderater tycker dock att vi redan har goda argument för att göra en ändring i kommunallagen rörande lokaliseringsprincipen. Vi tycker inte att vi behöver utreda mer. gäller det att agera. Kommunala och regionala frågor Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till reservation nr 2. 29 PER (SD): Även jag vill börja med att gratulera på födelsedagen. För tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 1 även om jag naturligtvis står bakom samtliga reservationer från . För är den kommunala självstyrelsen en central och viktig princip som tyvärr har urholkats mer och mer, delvis genom medlemskap i unionen men också genom tvingande lagstiftning som varken kommunernas eller landstingens politiker kan påverka. Ett exempel på att den kommunala självstyrelsen har urholkats är Lissabonfördraget. Genom det är kommuner och landsting tvungna att upplåta rösträtt och rätt att ställa upp i val åt personer som saknar och aldrig haft något svenskt medborgarskap. Det är vår uppfattning att rösträtten, liksom rätten att ställa upp i val, ska vara förbehållen personer med svenskt medborgarskap. Den så kallade anvisningslagen är ytterligare ett exempel på att den kommunala självstyrelsen har urholkats. Genom det påtvingade mottagandet har staten bundit kommunerna vid långsiktiga ekonomiska och sociala åtaganden som riskerar att medföra stora kostnader som är mycket svåra för kommunerna själva att styra över. Det bör enligt vår mening stå varje kommun fritt att avgöra hur stort mottagande av ensamkommande kommunen klarar av att hantera. För att få en bred politik som tilltalar en majoritet av befolkningen är det viktigt att det finns samsyn i hur landets kommuner och landsting styrs. För att driva igenom ett kommunalt extraval krävs stöd från minst två tredjedelar av fullmäktige. En minoritet bestående av lite mer än en tredjedel av fullmäktige kan alltså hålla sig kvar vid styret samtidigt som en majoritet av fullmäktiges ledamöter föredrar ett annat styre. Det skulle förvåna mig mycket om det är den allmänna uppfattningen att detta är en lämplig ordning. Det är en rimlig utgångspunkt att det är den styrande politiska ledningen som själv måste ansvara för att samtala och förhandla med de övriga partierna så att den i vart fall tolereras av en majoritet i fullmäktige. Därför bör lagen ändras så att det räcker att minst hälften av de närvarande röstberättigade röstar för ett extraval. ska även partistödet redovisas i kommunerna och landstingen. Redovisningen av partistöd omfattas dock inte av några tydliga krav på vad redovisningen ska innehålla. Det har inneburit att redovisningen ibland skilt sig ganska mycket mellan både partier och olika fullmäktige. Inte ens i landsting och kommuner där man har beslutat om hur redovisningen ska presenteras finns något egentligt lagkrav att följa dessa beslut. Partierna kan därför strunta i vad fullmäktige har beslutat och redovisa användningen på ett sätt som de själva finner lämpligt. Vissa partier har lämnat in sin resultaträkning som redovisning medan andra har lämnat in en skriftlig, sifferlös redovisning. Båda alternativen är tillräckliga enligt kommunallagen, men det blir mycket svårt för landets väljare att jämföra hur partierna har använt sitt partistöd med den ordning som gäller. Kommunala och regionala frågor En mer enhetlig redovisning kan uppnås genom att man inför riktlinjer för hur redovisningen ska göras. Man bör åtminstone ha någon form av minimikrav för vad som ska anges i redovisningen. Det skulle göra det lättare för väljarna att jämföra partiernas användning av partistödet. Det är också det som är meningen med redovisningen. I detta anförande instämde och (båda SD). 30 (C): Det råder stor uppslutning i riksdag bakom ambitionen att öka tryggheten i hela . Vi är överens om att vi måste ta krafttag mot den organiserade brottsligheten, stärka polisen och bekämpa både brotten och brottens orsaker. Den grova brottsligheten och ungdomsbrottsligheten skapar otrygghet runt om i hela landet, särskilt inom vissa utsatta områden.