prot · H60959 · 2019-03-05 00:00:00 — Jag satt med i den parlamentariska landsbygdskommittén som formulerade den politik som handlar om att hela ska leva, att politiken och staten ska vara närvarande över hela landet. Ändå går man ifrån det här. Jag tycker att det är dags för finansministern att agera. Förändringen är inte genomförd. Den sker tidigast om . Jag tycker att finansministern behöver svara på frågan: Ligger det här, som generaldirektören säger, i linje med regeringens politik? 45 (V): För att ska hålla ihop är det viktigt med statlig närvaro i hela landet, skriver regeringen. Regeringen vill öka den statliga närvaron runt om i . Det är fina och vackra ord, som vi tycker ska styra politiken. Men det handlar också om tilliten till och förtroendet för den statliga servicen och politiken. Uttalar man vackra ord måste de nämligen också innehålla konkret politik. Det är ändå på det sättet man styr. Man styr genom att lägga upp principer, och man styr sina myndigheter genom regleringsbrev och genom att tala om att dessa principer gäller. Vi tycker att de vackra orden också ska gälla orter som har färre än 20 000 invånare. Vi tycker att det är viktigt att politiken håller vad den lovar. Och vi tycker att det är viktigt att statliga myndigheter fattar sina beslut på underlag som håller för granskning. På det sättet tycker jag inte att det är i fallet med . Jag hoppas att finansministern, som jag ändå förstår försvarar sina myndigheter, går härifrån och tar en tankerunda till. Jag tror inte att regeringen menar att servicen i hela landet inte ska gälla på mindre orter, eller att den inte ska gälla på orter som inte har högskolor. Det vore en helt ny princip som vi inte har haft här tidigare. Om vi skulle fråga runt tror jag inte att folk ställer upp på det. Man tycker att hela landet ska tillåtas leva och växa. Jag tycker att det behövs en kronofogdemyndighet i . Man ska inte behöva åka 20–för att ta del av den servicen. Det finns mycket att jobba med när det gäller att förbättra den statliga servicen. Och jag tycker att det är den vägen vi ska gå. Bra service i hela landet är väl värt att jobba politiskt för. Låt oss göra det! 46 Finansminister (S): Självklart ska vi inte bara ha statlig service eller statliga jobb på orter med över 20 000 invånare och där det finns en högskola. Det vore helt befängt. Det finns självfallet inga sådana riktlinjer från regeringen. ställer varje myndighet naturligtvis upp egna principer för hur man sköter sin lokalisering. Det är naturligt att de gör så, men det finns absolut inga riktlinjer från regeringen. Jag ser heller ingen utveckling framför mig där så kommer att bli fallet för alla myndigheter, framför allt inte vad gäller service. Vi bygger ju nu ut servicekontoren. En lång rad nya servicekontor tillkom under slutet av den förra mandatperioden. är vi tydliga med att vi kommer att gå vidare med att bygga ut dem. När detta nu finns i en samlad central organisation kommer det att finnas möjligheter för ytterligare myndigheter att ansluta sig. Jag ser framför mig att detta är en verksamhet som kommer att kunna byggas ut när det gäller spontana besök hos servicekontoren. Det är viktigt att säga att väldigt många av de kontakter man har med myndigheter inte kräver ett fysiskt besök. Tillgängligheten till service är bättre än den någonsin har varit. Väldigt mycket av den service som vi behöver få från myndigheterna kan vi sköta 24:7 hemifrån vardagsrumssoffan eller köksbordet via digitala tjänster eller den telefonservice som myndigheterna har. På så sätt har servicen verkligen förbättrats. Självklart finns det dock ibland behov av att göra fysiska besök, och de ska naturligtvis också vara möjliga att göra. Vi har alltså dels en fråga om service, dels handlar det om arbetstillfällen. En lång rad arbetstillfällen har flyttats ut från till andra delar av landet. är en av de myndigheter som har gjort detta. Därigenom har 80 nya arbetstillfällen tillkommit utanför . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2018/19:32 om åtgärder för att göra det mer lönsamt för låginkomsttagare att arbeta 47 Finansminister (S): har frågat mig hur regeringen avser att göra det mer lönsamt för personer med låga inkomster att arbeta. Låt mig först och främst säga att jag uppskattar interpellantens oro för låginkomsttagare. Att utjämna de växande klyftorna är en angelägen samhällsutmaning och var en tydlig prioritering för regeringen under förra mandatperioden. Den prioriteringen gäller fortfarande, något som också uttryckligen framgår av den överenskommelse som regeringspartierna har slutit med Liberalerna och . Skattesystemet ska bidra i detta, men det är också avgörande att människor kommer ur arbetslöshet och att välfärden fungerar tillfredsställande. Behovet av en skattereform är något jag har påtalat . Vi har valt en tidpunkt när svensk ekonomi står väl . Budgetunderskott har vänts till överskott, sysselsättningsgraden är den högsta och statsskulden är på den lägsta nivån . Denna utveckling är något som regeringen kommer att värna om, även i arbetet med att utforma en ny skattereform. Det kommer att vara ett stort arbete, och hur slutprodukten kan komma att se ut tänker jag naturligtvis inte spekulera i. Jag vill dock understryka att det är otänkbart för regeringen att äventyra välfärdens finansiering. Att alla – oavsett inkomst – får ta del av sjukvård, äldreomsorg, skola, barnbidrag och mycket annat när de behöver det, är i sig själv kraftigt omfördelande politik. Man kan även konstatera att skattesystemets utformning innebär att låginkomsttagare möter skattesatser som i ett internationellt perspektiv kan betraktas som relativt låga. När det gäller interpellantens krav på skattesänkningar för lägre inkomster för att kunna acceptera slopad värnskatt är det ett något överraskande besked. partiledare har understrukit behovet av sänkta marginalskatter. I och ensidiga avsiktsförklaring om vilken politik de skulle föra i regeringsställning, framhölls som en av 16 prioriterade punkter ”fokus på sänkta marginalskatter och avskaffande av värnskatten”. Däremot nämns varken minskade klyftor eller sänkta skatter för låginkomsttagare i avsiktsförklaringen. I denna diskussion vill jag understryka att det inte främst är skillnader i arbetsinkomst som ligger bakom de växande klyftorna i samhället. ökade den genomsnittliga kapitalinkomsten med , medan arbetsinkomsternas utveckling var betydligt mer blygsam. Kapitalinkomsterna har dessutom blivit mer ojämnt fördelade, där en mycket stor andel tillfaller en liten grupp människor. Den som säger sig vilja minska klyftorna i samhället har därför anledning att fundera över fler aspekter än bara marginalskatten på arbete. En annan viktig åtgärd för att öka jämlikheten i samhället är att människor faktiskt betalar den skatt de ska. Vi är många som har upprörts över de senaste årens rapporter om hur förlorar miljardbelopp på grund av skatteflykt. Det är pengar som kan användas för att finansiera sjukvård och skolor samt skapa jobb och tillväxt. Regeringen avser därför att skärpa insatserna mot skatteundandragande och skatteflykt. 48 i (M): Jag vill tacka finansministern för svaret. Den fråga som jag önskade svar på handlade om huruvida finansministern avser att göra det mer lönsamt för personer med låga inkomster att arbeta. Jag hade hoppats att finansministern skulle svara ja på frågan och visat på en förståelse för att det är fel prioriterat att ensidigt sänka skatten för dem med höga inkomster i ett läge där stora grupper står utanför arbetsmarknaden och konjunkturen väntas vända nedåt. Vi vet att det framför allt är sänkt skatt på lägre inkomster som leder till ökad sysselsättning. Det finns en underliggande utveckling mot ökade klyftor i ekonomin. Frågan är om man bedriver en politik som förstärker eller en politik som motverkar detta. En sänkning av värnskatten innan man har funderat på hur man ska göra så att vanliga löntagare och LO-medlemmar också får behålla mer i plånboken är en dålig politik. En utfasning av värnskatten behöver kombineras med åtgärder så att skattelättnader inte enbart kommer höginkomsttagare till del. Finansministern anför i sitt interpellationssvar följande: ”Att utjämna de växande klyftorna är en angelägen samhällsutmaning och var en tydlig prioritering för regeringen under förra mandatperioden. Den prioriteringen gäller fortfarande, något som också uttryckligen framgår av den överenskommelse som regeringspartierna har slutit med Liberalerna och .” Hur tycker finansministern att arbetet med att utjämna de växande klyftorna har gått? Enligt SCB har inkomstskillnaderna i vuxit till de största . Tittar man på det så kallade Gini-indexet, som bygger på hushållens samtliga inkomster efter skatt och transfereringar, ser man att trenden är tydlig och uppåtgående. Man har i systematiskt mätt Gini-koefficienten . Efter drygt en mandatperiod med som finansminister har vi uppnått den högsta noteringen sedan mätningen startade. Är finansministern nöjd med resultatet av regeringens prioriterade arbete? 49 Finansminister (S): När jag tog över som finansminister ärvde jag ett mycket stort budgetunderskott som parti lämnade efter sig. Det innebar att vi under den första delen av förra mandatperioden tvingades lägga vår tid och kraft på att få ordning och reda i statsfinanserna. Reformutrymmet var väldigt begränsat på grund av att ni på ett ofinansierat sätt hade valt att sänka skatten, vilket skapade dessa mycket stora hål i statsfinanserna. Vid slutet av mandatperioden fanns bättre utrymme att genomföra förstärkningar, och det gjorde vi också. De hade en mycket bra fördelningspolitisk profil. Tittar man på den politik som regeringen lade fram under förra mandatperioden ser man att det var en klockren fördelningspolitisk profil, i varje fall om man är socialdemokrat. Fördelningsprofilen i den budgetmotion som gick igenom i och som parti stod bakom är däremot en helt annan, faktiskt motsatt. Det är en budget som ger mest till dem som tjänar mest, vilket är tvärtemot den politik som vi i Socialdemokraterna och förde under den förra mandatperioden. politik är en politik som gynnar dem som har de högsta inkomsterna. Om detta råder det inget tvivel efter de åtta åren med borgerlig regering. Men vi behöver inte blicka så långt tillbaka; det är bara att titta på den budgetmotion som lade fram . Där finns en tydlig fördelningsprofil med mest till dem som tjänar mest. Det är tvärtemot den politik vi förde, där vi gav mest till dem som tjänar minst. Att är ett parti för de rika och att vi socialdemokrater står upp för folkflertalet blir oerhört tydligt när man tittar på den ekonomiska politik som har förts i praktiken. 50 i (M): Jag drar mig till minnes då finansministern under hela valrörelsen försökte göra gällande att ensidigt sänkte skatterna för de rika, vilket i sig var gravt missvisande. En anledning till att alliansregeringen fick så brett stöd var just att skattesänkningarna främst gick till låg- och medelinkomsttagarna och därför uppfattades som rättvisa. Finansministern kan i alla fall glädja sig åt att biföll M-KD-budgeten , som innehöll en förstärkning av jobbskatteavdraget med 10 miljarder med särskilt fokus på låga inkomster. Om inte den budgeten vunnit bifall hade med denna regering inkomstklyftorna ökat i högre takt. 51 Finansminister (S): Om vi tittar på den budget som gick igenom ser vi att de mesta pengarna går till dem med de högsta inkomsterna. Det är fakta. Det är bara att titta på ett diagram över hur pengarna har fördelats mellan de olika inkomstgrupperna; de mesta pengarna går till dem med de högsta inkomsterna. Det är moderat politik. Det är därför ni är i politiken. Ni vill ge mer till dem som redan har. Det är inpräntat i . Vi socialdemokrater står för en politik som utjämnar klyftorna. Det är helt korrekt att vi har fått kompromissa i januariavtalet. Jag gick inte till val på att avskaffa värnskatten, men det var en eftergift vi fick göra i förhandlingarna för att skulle få en regering. Vi tyckte att det var bättre än att ha en M-KD-regering med stöd av SD, som för övrigt var något som sa i valrörelsen att han aldrig skulle gå fram med. 52 i (M): I min interpellation säger jag att det vore bra om värnskatten avskaffas . Jag tror att det finns goda ekonomiska argument för att man ska fasa ut värnskatten. Problemet jag vill belysa i interpellationen är följderna av att januariöverenskommelsen slår mot vanliga löntagare. Regeringen avser också, enligt överenskommelsen, att genomföra en grön skatteväxling på , som innebär sänkt skatt på arbete och höjd skatt på sådant som är dåligt för miljö och klimat. Eftersom finansministern och regeringen inte har sagt vilka skatter som ska höjas finns anledning till oro för att fördelningsprofilen även här slår snett. Det kan inte vara så att vanliga löntagare ska betala för avskaffad värnskatt och höjd bensin- och dieselskatt. Det vore inte rättvist mot alla dem som framför allt bor i glesbygden och måste ta bilen till jobbet, till dagis, till affären, ja överallt. 53 Finansminister (S): Här håller jag helt med . Att finansiera en avskaffad värnskatt med att låta bensinskatten höjas vore en helt orimlig politik. De som tjänar på värnskatten är människor som bor i våra storstadsregioner. Även om de kör mycket bil och därför skulle betala mycket av bensinskattehöjningen finns där faktiskt alternativ. Man kan välja att sätta sig på bussen, tunnelbanan, tåget eller pendeltåget – till skillnad från människor ute i glesbygden. I glesbygden bor färre med höga inkomster, men människorna har inte möjlighet att välja alternativ i form av kollektivtrafik. Därför är det över huvud taget inte aktuellt för regeringen att finansiera avskaffad värnskatt med en höjd bensinskatt. Det kommer inte att vara en del av den gröna skatteväxlingen. När vi ska genomföra den gröna skatteväxlingen ska vi naturligtvis titta så att det blir en rimlig fördelningsprofil på det samlade paketet. Det är en oerhört viktig fråga för oss. Samhället behöver ställas om. Samhället måste bli mer klimatsmart. Vi kan inte gå vidare på den väg som fanns i , och budget, där man genomförde en stor slakt på miljöinvesteringarna. Vi måste se till att ställa om klimatet. Barn skolstrejkar just för att vi ska göra detta. Då måste vi hitta en väg där alla medborgare har möjlighet att vara med i omställningen, och det måste ske med stor omsorg eftersom levnadsförutsättningarna ser olika ut i olika delar av landet. En sak är tydlig. Om detta ska göras är det den här regeringen vi behöver. , visade tydligt att de är partier som saknar miljöprofil, och de genomförde en slakt på miljöbudgeten. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2018/19:34 om finansiering av planerade reformer 54 Finansminister (S): har frågat mig hur jag ska finansiera regeringens planerade reformer. av tre möjliga har borgerliga regeringar lämnat stora underskott efter sig, som socialdemokratiska finansministrar sedan har fått städa upp. ärvde vi ett underskott på runt 60 miljarder av den föregående regeringen. Underskottet förklarades av stora ofinansierade skattesänkningar med en tydlig fördelningsprofil mot personer med höga inkomster. Detta underskott har vi sedan vänt till ett stort överskott. Vi har betalat av på statsskulden, som är på sin lägsta nivå . Det har vi kunnat göra eftersom vi alltid sätter stabila och långsiktigt hållbara offentliga finanser före stora ofinansierade skattesänkningar. Vi anser att man bör vara noggrann vid avdömningen av vilket ekonomiskt utrymme som finns för nya reformer. Full beredskap ska även finnas för att hantera en situation där konjunkturen vänder. Den första punkten i januariavtalet är att överenskommelsen om det finanspolitiska ramverket ska värnas. 55 i (M): Jag vill tacka finansministern för svaren, även om de tyvärr inte har besvarat de frågor jag har ställt. Den överenskommelse som har träffats mellan regeringen och dess stödpartier och Liberalerna innehåller reformer i storleksordningen 60–. Då har jag inte räknat med höghastighetståg och Norrbotniabanan. Förslagen om familjedagar och friår kommer naturligtvis också att urholka arbetslinjen. ingår exempelvis inte satsningar på lag och ordning i den lista på reformer som man har kommit överens om. Det är alltså rimligt att anta att kostnaderna för den politik man vill bedriva blir större. Detta sker i ett läge där det finns överhängande risk att vi går in i en lågkonjunktur . har också enligt egen utsago skaffat sig inflytande över den politik som inte ingår i överenskommelsen. Det i sig känns inte lugnande ur ett finansiellt stabilitetsperspektiv. Jag delar fullt ut finansministerns syn att man måste vara noggrann vid avdömningen av vilket ekonomiskt utrymme som finns för nya reformer. Problemet är att januariöverenskommelsen har tagit i anspråk stora delar av det kvarvarande reformutrymmet för mandatperioden. Farhågorna kvarstår: Finansministern har misslyckats med att använda högkonjunkturen till att förbereda statens finanser för en nedgång i konjunkturen. Vad tyder på att finansministern skulle lyckas med att ta tag i problemen i en lågkonjunktur? 56 Finansminister (S): Det där var en något märklig verklighetsbeskrivning av en finansminister som har sett till att vi nu har den lägsta statsskulden . Det är ett faktum att vi nu har utraderat borgerliga regeringars avtryck på statsfinanserna efter . Varje gång har en borgerlig regering lämnar den efter sig ett stort underskott. Det har skett av tre möjliga i modern tid. Varje gång har sedan socialdemokratiska finansministrar skapat ordning och reda igen. Så även den här gången. har vi den lägsta statsskulden . Det är tack vare att vi hade ordning och reda i statsfinanserna under den förra mandatperioden. Jag kommer naturligtvis att fortsätta min och mina företrädares tradition att se till att ha ordning och reda, vilket skiljer sig från moderaters praktik när man har styrt statsfinanserna eftersom man då har lämnat efter sig stora underskott. 57 i (M): Att goda ekonomiska tider ska användas för att förbereda för sämre tider är en bärande princip för en ansvarsfull finanspolitik. Tyvärr gör nuvarande regering ett kraftigt avsteg från denna princip. sparar avsevärt mindre än under någon av de senaste högkonjunkturerna, vilket gör att vi står sämre rustade när nästa lågkonjunktur kommer. Finansministerns expansiva budgetar under de senaste årens högkonjunktur bryter därmed mot tumregeln om att finanspolitiken ska gjuta olja på såväl hög- som lågkonjunktur. Under alliansåren, i en brinnande finanskris, ökade skatteintäkterna eftersom fler kom i jobb. Dessutom stärktes välfärden. Hur var detta möjligt? Jo, det berodde naturligtvis på att man under högkonjunkturen som föregick finanskrisen hade bedrivit en stram finanspolitik som hade skapat starka statsfinanser, vilket gjorde att man kunde gasa på med mer expansiv politik som gjorde att klarade lågkonjunkturen långt mycket bättre än övriga länder i . Jag är övertygad om att finansministern gör ett historiskt misstag då hon har valt att elda på högkonjunkturen med en expansiv finanspolitik i stället för att stärka statens finanser och genomföra de strukturella reformer som hade varit nödvändiga för att klara nästa lågkonjunktur. Finansministern får gärna rätta mig om jag har fel, men det finns väl ingen svensk finansminister som sparat mindre i en högkonjunktur än vad har gjort? 58 Finansminister (S): Det är en mycket intressant historieskrivning vi hör från . Låt mig bara påminna om hur läget såg ut , när vi klev in i igen. Då hade styrt på , och man lämnade efter sig det största budgetunderskottet sedan budgetsaneringen. talar om ”brinnande finanskris”, men jag kan berätta för att 2014 var det ingen brinnande finanskris. Ändå var det 60 miljarder i budgetunderskott – 1 procents strukturellt underskott i statsfinanserna i stället för 1 procents överskott, som man borde ha haft. Det var någonting som vi var tvungna att ta tag i, men det var inte bara det. Hur såg resultatet ut på arbetsmarknaden? Jo, det var högre arbetslöshet, högre ungdomsarbetslöshet och högre långtidsarbetslöshet. Vi var tvungna att genomföra viktiga reformer på arbetsmarknaden för att människor åter skulle komma i arbete. Hur såg resultatet ut i välfärden? Jo, antalet tusen sysselsatta i kommunfinansierad sysselsättning hade minskat dramatiskt eftersom man hade prioriterat skattesänkningar – mest för dem som tjänar mest – i stället för att satsa på välfärden. Det är bokslutet av moderater på . Hur ser det ut , , när vi socialdemokrater har styrt tillsammans med ? Jo, nu har vi den lägsta statskulden . Vi har skapat ordning och reda i statsfinanserna och har ett överskott i statsfinanserna. Vi får se hur mycket av detta som har tagit i anspråk och hur det ser ut efter de omfattande skattesänkningarna i den budget som gick igenom. Men vi har den högsta sysselsättningsgraden . Ungdomsarbetslösheten och långtidsarbetslösheten har sjunkit. Tiden för nyanlända att etableras på arbetsmarknaden har halverats, och antalet anställa i kommunfinansierad sysselsättning – alltså våra välfärdsverksamheter – har ökat radikalt tack vare att vi har satsat 35 miljarder på detta. Det är resultatet av vår politik. Sedan har svenska folket kunnat ställa dessa alternativ mot varandra. Det är tydligt att det finns ett parti som står upp för ordning och reda i statsfinanserna, för välfärden och för att fler människor ska komma ut i arbete, och det är Socialdemokraterna. 59 i (M): Man kan slutligen konstatera att nu har varnat för att finanspolitiken är alldeles för expansiv. mjuklandar sällan i lågkonjunkturer. Därför behöver vi ekonomiska skyddsvallar, och de skulle behöva vara större än de är . Att finansministern så kapitalt misslyckas med att bedriva en ansvarsfull finanspolitik kommer att innebära att står sämre rustat för en svår inbromsning i ekonomin. Det är oklart vilka principer som styr finanspolitiken , och det förskräcker. 60 Finansminister (S): Det måste nästan vara ett uttryck för ett visst sinne för humor att säger att jag borde bygga större skyddsvallar, när han just har röstat igenom en budget här i med mycket omfattande skattesänkningar på där man tar i anspråk hela det reformutrymme som finns och eventuellt mer därtill. Det återstår att se hur siffrorna kommer att se ut. Men några skyddsvallar har inte byggt med de beslut som han har varit med och fattat i . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2018/19:37 om taket för uppskov med reavinstskatt 61 Finansminister (S): har frågat mig om jag avser att permanenta det slopade taket för uppskov med kapitalvinstbeskattning. Taket för uppskovsbelopp vid försäljning av privatbostäder är tillfälligt slopat för försäljningar som genomförs under perioden 21 juni 2016−30 . Syftet med åtgärden är att bidra till en ökad rörlighet på bostads- och arbetsmarknaden och ett effektivare utnyttjande av bostadsbeståndet. Bostadsmarknaden behöver reformeras så att fler människors behov kan mötas, reglerna förenklas och konkurrensen öka. Regeringen gör flera saker för att uppnå detta. Frågor om skatter hanteras inom ramen för den ordinarie budgetprocessen. Jag vill inte föregripa det arbetet. 62 (KD): Bakgrunden till min fråga är att vi har en bostadsmarknad som inte fungerar. Det är alltför många som står utan bostad eller som inte kan flytta hemifrån eller till det boende som de faktiskt har behov av. Orsakerna till situationen kan vi diskutera, men två faktorer är uppenbara. Den första är att det byggs alldeles för få bostäder i . Enligt prognoser är vi nere på ungefär hälften av det antal nya bostäder som vi skulle behöva. Vi är nere på ungefär 40 000 och skulle behöva ungefär 70 000 nya bostäder . En effekt av detta är att människor inte kan flytta till ändamålsenliga bostäder eller till sin första egna bostad. En familj som behöver större utrymme när den växer har svårt att få lån med dagens regler.