prot · H60997 · 2019-05-29 00:00:00 — Det är också detta som gör att trots att bensinpriset är högre är det antal minuter eller timmar man behöver jobba för att betala kostnaden för att ta bil till jobbet inte större än det var för fem, tio eller . och påpekar att man skulle kunna använda ett mer kostnadseffektivt instrument än just Klimatklivet. Det skulle vara att höja koldioxidskatten. Är det någonting som förespråkar? Om vi nu ska tala om kostnadseffektiva styrinstrument är det koldioxidskatten som forskarna menar är det mest effektiva sättet att styra miljöpolitiken. Jag ser inte att ytterligare mycket omfattande engångshöjningar av koldioxidskatten är det som förespråkar, även om det kan låta så i talarstolen. 20 (M): Låt mig börja med bonus–malus-systemet. Det är ett sätt att beskatta bensin- och dieselbilar med lite högre utsläpp, som många ute på landsbygden är beroende av, för att finansiera bilar som går på eldrift och annat. Det är sådana som till största delen säljs i våra städer. Finansministern kritiserar alliansregeringen för att – om jag nu kommer ihåg hennes ord rätt – ha skickat notan för den miljöbilspremie som vi, från alliansregeringen, införde till alla skattebetalare. Och det stämmer; vi tog medel ur statskassan och gjorde en satsning för att underlätta försäljningen av bilar med lägre utsläpp. Finansministern är nu stolt över att man inte längre skickar notan till vanliga skattebetalare. Jag kan bara tolka det på ett enda sätt: Alla människor ute i landet som är beroende av bilen är alltså ovanliga skattebetalare. Det är bra att vi har fått den definitionen klar för oss av finansministern. Då vet man vad man är; man är alltså en ovanlig skattebetalare om man är beroende av bilen. är finansministern nöjd över att notan hamnar hos de ovanliga skattebetalarna – alltså hos alla er som är beroende av bilen. Det är ni som ska betala allt det här. Det är socialdemokratisk rättvisa, om jag förstår det hela rätt. Men vad är det för rättvisa om man saknar alternativ till bilen och bara lastas på kostnader ? Vad är det för rättvisa om de satsningar som görs ska tas av de människor som saknar alternativ för att satsas på dem som har alternativ? De har kollektivtrafik, de har gångavstånd och de har cykelavstånd. Det är där man ska satsa på utbyggd kollektivtrafik, elcykelpremie med mera, och medlen ska tas från de ovanliga skattebetalarna – alla dem som är beroende av bilen. Då har jag åtminstone fått det klart för mig. När det gäller klimatfrågan, fru talman, är jag helt överens med finansministern. Självklart har vi en massa saker att göra, och det är mot den bakgrunden jag och mitt parti är bekymrade över att , och andra expertmyndigheter är kritiska till regeringens politik. Den är dyr, och den är ineffektiv. har faktiskt ökade klimatutsläpp sedan vi fick in i regeringen. Det låter inte så i debatten, men det är så det är. Då måste vi i stället göra saker som på allvar löser de problem vi står inför. Och nej, jag tror inte på höjd koldioxidskatt i ett land där vi redan har världens högsta koldioxidskatt. Det är detta som Timbros chefsekonom pekar på: riskerar att bli ett avskräckande exempel i världen. Om vi fortsätter att kliva framåt från de nivåer vi redan är på och med de belastningar vi lägger på vanligt folk riskerar vi alltså att bli ett avskräckande exempel i världen, som ingen kommer att följa efter. Jag hade några frågor som jag ställde till finansministern i den interpellation som hon varken svarade på i det skriftliga svaret eller har bemött i talarstolen. Jag skulle egentligen önska ett kort och rakt ja- eller nej-svar, men jag förstår att det ibland är svårt. Jag har all respekt för detta, men jag tycker inte att finansministern ens har närmat sig det här. Tycker hon att regeringen inom ramen för den ekonomiska politiken har försökt att få klimatpolitikens kostnader och satsningar att bäras lika över landet? Jag är kritisk. Jag tycker att man skickar notan till dem som inte har några alternativ och gör satsningarna på dem som har alternativ. Tycker finansministern det, eller tycker hon inte det? Det är rätt rimligt att kunna svara ja eller nej på en sådan fråga, för den är inte jättekomplicerad. Antingen tycker man att det här bärs lika över landet eller så tycker man det inte. Jag tycker inte att det bärs lika, utan jag tycker att den fördelning som görs är orättvis. Den kommer inte att leda till mindre utsläpp. Verkligheten har också visat att utsläppen har ökat med den här regeringen. 21 (M): Jag ska naturligtvis inte svara på frågorna till finansministern. Men jag kan till exempel konstatera att jag har tagit fram en rapport från om var de subventionerade elcyklarna finns i . Var köpte man de subventionerade elcyklarna? Jag kan berätta att i finns en kommun som heter . Där var det noll; inte en enda person hade köpt en subventionerad elcykel i och . Det förstår man om man har tagit statsrådsbilen och åkt till och , för där åker man inte elcykel. Det var naturligtvis i stället kärnväljarna i – varav de allra flesta boende på – som köpte subventionerade elcyklar. Vem var det då som betalade subventionen? Det var pensionärerna i och pensionärerna i . Det är de tidigare S-väljarna i , som känner sig övergivna. Jag tycker inte att man ska underskatta svenska folkets möjlighet att se vad som händer. Regeringen stöder aktivt en rysk fossilgasanläggning i – den plats på jorden där klimatförändringen sker allra snabbast. Denna anläggning kommer att släppa ut koldioxid – en tiondel av vad släpper ut . Det är klart att folk blir förbannade, och med all rätt! Regeringen begränsar människors mobilitet och möjligheter att förflytta sig i det här landet som man investerar i en rysk fossilgasanläggning i . Det är en politik som inte hänger ihop, och det är ett hån mot dem som inte har råd att tanka sin bil. Och det värsta av allt: Det underminerar, precis som säger, förtroendet för politiken i allmänhet. Det skadar naturligtvis alla oss som vill se till att vi har en effektiv klimatpolitik som gör nytta och skillnad. 22 (M): När man lyssnar på debatten om klimatpolitik får man ofta intrycket att den som slösar bort mest av skattebetalarnas surt intjänade pengar på satsningar driver den bästa politiken. Men tänk om man skulle titta på vem som får mest nytta för pengarna i stället, om pengarna faktiskt gör någon nytta. Då finns det faktiskt en väldigt noggrant gjort rapport som visar att får mest miljönytta för sina satsade pengar. Vi satsar mindre pengar men får mer effekt. Det är samma som på alla andra politikområden: Det handlar inte om en tävling om vem som slösar bort mest skattepengar. Det borde finansministern uppskatta – att man kan få mer nytta för mindre pengar. Finansministerns och regeringens åtgärder har sågats av både och . skryter finansministern om att Klimatklivet minsann har minskat utsläppen med koldioxid , men precis som redovisade släpper faktiskt det här gaskraftverket på ut koldioxid . Det är alltså nästan fyra gånger mer än den nytta åt andra hållet som Klimatklivet påstås ha gjort. Trots att vi har klämt åt de svenska bilisterna och de svenska hushållen jättemycket för att nå en liten utsläppsminskning satsar regeringen stora pengar i som ökar utsläppen nästan fyra gånger så mycket. Det är ett rent hån mot de enskilda svenskarna på landet. Alla pensionärer, funktionshindrade och andra som måste ha bil får betala, och slösar regeringen bort pengar på meningslösa åtgärder och satsar på ett gaskraftverk i . Politiken är så cynisk och orättvis att man nästan saknar ord. Jag vill gärna höra en kommentar från finansministern om den här anläggningen och hur hon försvarar detta. 23 Finansminister (S): Vilka är vanliga skattebetalare och vilka är ovanliga skattebetalare? När jag pratar om vanliga skattebetalare tänker jag på undersköterskan, vaktmästaren, lokalvårdaren och den som jobbar i matbespisningen i skolan. Jag tänker på barnskötaren som tar hand om våra barn och fritidspedagogen som jobbar med ungdomarna på fritis efter skolan. Det är ofta dem jag tänker på när jag tänker på vanliga skattebetalare. Jag har aldrig träffat någon i dessa yrken som kommer att påverkas av bonus–malus. Malusdelen betalas av dem som köper nya, nytillverkade bilar med mycket höga utsläpp, oftast bilar som kostar . Jag har aldrig träffat någon undersköterska som har köpt en ny . Jag har aldrig träffat en vaktmästare som kör omkring i en ny . Detta är bilar som köps av människor som har mycket höga inkomster. Och det är heller inte så att de saknar alternativ. Man väljer att köpa en stor bil som släpper ut mycket koldioxid i stället för att köpa Volvos laddhybrid. Gör man det får man i stället en bonus. Det är det som är det fina i systemet. Det påverkar dem som har höga inkomster, som man oftast har när man köper nya bilar. Men de har alternativ. De behöver inte köpa de här bilarna. De kan köpa en annan bil. Väljer man att köpa en klimatsmart bil får man i stället en bonus. Detta skiljer sig från det system som införde och som innebar att både undersköterskan, vaktmästaren, lokalvårdaren och matbespisningsbiträdet fick vara med och betala supermiljöbilspremien, som gick till dem med höga inkomster som hade råd att köpa nya bilar. Jag tycker att det system vi har är mycket bättre. Vad gäller elcyklarna kan man konstatera att supermiljöbilspremien kostade mångfalt mycket mer än elcykelpremien. Det som också skiljer är att med politik fick undersköterskan, vaktmästaren och lokalvårdaren i glesbygd också betala till de nya bilar som såldes, oftast i storstäderna. ekonomiska politik innebar ju en kavalkad av skattesänkningar till dem med de högsta inkomsterna, och de bor inte i glesbygd. Man vräkte skattesänkningar över , , och . Det är ekonomiska politik. Vilka gynnas av avskaffad fastighetsskatt – de som bor i strandvillorna i eller de som bor i stugor i glesbygd? Det är sammanfattningen av ekonomiska politik. Det är inte en glesbygdspolitik; det är en politik för de rika i storstäderna. 24 (M): 216 nya flygplatser i . 200 nya flygplatser i . Detta kommer att ske inom de kommande 10–15 åren. Tror finansministern att det är mer effektivt att slå ut inrikesflyget i för att möta klimatproblemen än att satsa på effektivare flygplansmotorer, gröna flygbränslen och elflygplan? Det har finansministern inte svarat på. Regeringen har höjt bensinskatten. Regeringen har höjt dieselskatten. Regeringen har höjt fordonsskatten. Regeringen har försämrat reseavdraget. Regeringen har infört bonus–malus-systemet. Listan kan göras mycket längre. Vanligt folk som är beroende av bilen ska klämmas åt i den här regeringens politik. Det är de som ska betala alla kostnader för klimatpolitiken. De ska också betala för satsningarna inne i städerna på kollektivtrafik och elcyklar till människor som redan har alternativ, som har kollektivtrafik, gångavstånd och cykelavstånd. Jag tycker inte att det är en rimlig fördelning av pengarna i det här landet. Jag tycker inte att det är en rimlig fördelning av klimatkostnaderna. Vanliga skattebetalare har finansministern räddat. Det är alltså alla skattebetalare som inte är beroende av bilen. Alla som är beroende av bilen är enligt finansministerns definition ovanliga skattebetalare. Det är de som ska klämmas åt. Det är de som ska betala de högre kostnaderna. Finansministern har inte svarat på frågan som jag ställde i interpellationen. Det kan man givetvis vara besviken över. Men jag kan inte tolka finansministern på annat sätt än att hon är nöjd med hur kostnaderna fördelas över landet, att man sliter isär landet, att klyftan mellan stad och land ökar. Finansministern är nöjd med det. Det går inte att tolka hennes svar på annat sätt än just detta. Jag tycker att det är beklämmande. Vi moderater kommer inte att ställa upp på den typen av politik. Vi ska satsa på riktig klimatpolitik som gör skillnad på riktigt. 25 Finansminister (S): Jag tyckte att jag var mycket tydlig: Det finns en ekonomisk politik i den här som sliter isär landet, och det är den moderata ekonomiska politiken. ekonomiska politik syftar enbart till att gynna dem med höga inkomster, stora villor och stora förmögenheter. De personerna bor inte på landsbygden. När man ökar de ekonomiska klyftorna, när man gynnar dem som är rika på bekostnad av dem som har lägre inkomster, sliter man isär inte bara dem som har mycket pengar och dem som har mindre pengar utan också stad och landsbygd. De med höga inkomster som gynnas av skattesänkningar bor i våra städer. Vi har ett ansvar för att hålla ihop det här landet ekonomiskt, men vi måste också se till att vi kan genomföra en klimatomställning som alla människor i hela landet kan vara med på. Det är ett ansvar som vi har gentemot våra barn och barnbarn. Vi hör mycket om vad inte vill göra i klimatpolitiken. Vi såg i den budgetmotion som gick igenom i en veritabel slakt på miljö- och klimatpolitiken. Vi vet vad inte vill. Men det räcker inte att inte vilja. Ska vi ta ansvar gentemot våra barn och våra barnbarn måste vi genomföra en klimatomställning, annars kommer mänskligheten inte att kunna fortleva. Jag vill ta det ansvaret. Men jag vet att om vi ska lyckas måste vi göra det på ett sådant sätt att hela landet kan vara med i klimatomställningen. Vi måste göra det så att människor som bor i glesbygd och människor som har lägre inkomster också kan vara med i omställningen. Det är den vägen behöver framåt: att vi tar ansvar för att minska klyftorna men också för att genomföra en nödvändig klimatomställning. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2018/19:210 om kronans styrka 26 Finansminister (S): har frågat mig om den senaste tidens försvagning av den svenska kronan och vilka åtgärder jag avser att vidta för att återskapa förtroendet för svensk finanspolitik och därmed stärka värdet på vår valuta. En viktig faktor för växelkursen på kort sikt är penningpolitiken. beskriver i sin senaste redogörelse för penningpolitiken att en mer expansiv penningpolitik i har bidragit till en svagare kronkurs. bedömning är att försvagningen av kronan huvudsakligen berodde på en kombination av förväntningar på en mer expansiv penningpolitik i och en ökad oro på de finansiella marknaderna. Den finansiella oron orsakades bland annat av handelspolitiska spänningar mellan och , osäkerhet kring utträde ur Europeiska unionen och tecken på en avmattning i världsekonomin. Svenska kronan har historiskt visat tendenser att försvagas när oron på finansmarknaderna tilltar. Perioden utgör inget undantag, och i många mindre ekonomier har växelkursen försvagats. I detta sammanhang vill jag också påminna om att svensk ekonomi har utvecklats starkt. Trots en osäker omvärld är ekonomiska utgångsläge gott. Ordning och reda råder i de offentliga finanserna. Det finansiella sparandet uppgick av bnp. Överskotten i de offentliga finanserna har bidragit till att den konsoliderade bruttoskulden sjunkit till av bnp 2018. Statsskulden har minskat till av bnp, vilket är den lägsta statsskuldskvoten . Sysselsättningsgraden är den högsta . står därmed väl rustat att lösa de samhällsproblem vi står inför. 27 (M): Tack, ministern, för svaret! Den svaga svenska kronan debatteras numera flitigt i . Inte minst för alla de människor som på ett eller annat sätt reser utomlands blir det smärtsamt tydligt att den svenska kronan har tappat väldigt mycket i värde. Vi är ett resande folk och reser mer än medborgare i många andra länder, givetvis till följd av att vi i grund och botten är ett rikt land. Det gör att vi märker när den svenska kronan har blivit så här svag. Dollarn, euron och bahten är betydligt dyrare än . Det här är givetvis allvarligt, och det finns stora risker kopplade till att valutan blir alltför svag. Inte minst finns det en risk att ägandet på den svenska börsen riskerar att spädas ut med mer utländskt ägande när man väldigt billigt kan köpa in sig i företagen. Det gör att vi långsiktigt riskerar att förlora den lokala kopplingen i en del företag. Prognosen är att dollarn kommer att kosta . När vi hade en alliansregering var priset på dollarn ett tag nere , fru talman. Men det är nu länge sedan det såg ut så. När finansministern berättar hur bra det går för jämför hon under högkonjunktur med under lågkonjunktur. Jag tycker, fru talman, att det är ett lite oärligt sätt att försöka mäta svensk ekonomis styrka. Jag förstår att man kan komma undan med det i en del debatter, men låt mig ta ett exempel. Jag är en av alla i som tycker om att cykla och ligger just nu i träning för årets Vätternrundan. Låt mig göra den enkla jämförelsen att det ibland är uppförsbacke och ibland nedförsbacke precis som det ibland är global högkonjunktur och ibland global lågkonjunktur. Man kan inte mäta farten i uppförsbacke med hur det går i nedförsbacke, utan man måste mäta sig med alla andra som cyklar uppför eller åker utför. Det är ju en himla skillnad på hastigheten, och så är det givetvis för ekonomin också. Det man måste mäta är relativt sett hur presterar kontra andra länder runt omkring oss i högkonjunktur respektive lågkonjunktur. Där har halkat efter, fru talman, under de år som har varit finansminister. Det är en av förklaringarna till den allt svagare svenska kronan. Omvärlden tror inte längre på styrkan. Omvärlden ser att vi presterar sämre. Produktiviteten per capita sjunker. Vi har ett lågt offentligt sparande i en global högkonjunktur som är hetare . Allt det här sammantaget gör att vi relativt andra länder presterar sämre. Därför blir den svenska kronan svag. Min fråga till finansministern var egentligen två frågor. Är den svaga svenska kronan ett problem eller inte? Det är en ja eller nej-fråga – antingen är det ett problem eller så är det inte ett problem. Om det är ett problem, avser ministern då att göra någonting i den ekonomiska politiken från regeringens sida för att försöka vända den utvecklingen? Jag menar att man måste ha ekonomiska reformer i botten som stärker svensk ekonomi om man på allvar vill lösa problemen med den svaga svenska kronan. 28 Finansminister (S): Jag tänker återkomma till liknelsen med cykeln. Det är helt korrekt att det är enklare att cykla snabbt i nedförsbacke än i uppförsbacke. Det är precis därför man tittar på det strukturella sparandet när man jämför offentliga finanser – tanken är att se hur statsfinanserna ser ut om det är platt och varken är uppförsbacke eller nedförsbacke. Där kan jag konstatera att det strukturella sparandet har förbättrats kraftigt under de år som jag har varit finansminister jämfört med hur läget var när jag tog över statsfinanserna. När satt i regeringsställning var underskottet inte som allra störst under finanskrisen när uppförsbacken var som brantast utan när det inte längre var någon uppförsbacke. Det var då genomförde stora, ofinansierade skattesänkningar och skickade notan till framtida generationer. Kronkursen beror på många olika saker. som ju driver penningpolitiken i gör, precis som jag sa tidigare, själv bedömningen att den expansiva penningpolitiken är en viktig förklaring till att kronan minskar i värde. Att problemet skulle vara bristande tilltro till svensk finanspolitik har jag aldrig hört någon säga. Det faktum att vi behöver betala otroligt låga och till och med negativa räntor för den svenska statsskulden tyder på att inte behöver vara orolig för just den saken. Vi har en flytande växelkurs. Det gör att växelkursen rör sig. Den rör sig ibland uppåt och ibland nedåt, och det finns både för- och nackdelar med en lite svagare växelkurs. Det finns också nackdelar med en väldigt stark växelkurs. När det till exempel var en växelkurs mot dollarn på var det en stor diskussion med den svenska exportindustrin om att det gjorde att det var svårt att exportera till . Om man har en starkare krona blir det lite billigare att åka på semester, men det kan bli lite svårare för svensk exportindustri. Har man en lite svagare krona är det dyrare när man åker på semester utomlands, men det blir lättare för svensk exportindustri att exportera. Och har man en svag krona är risken att omvandlingstrycket i industrin inte blir tillräckligt starkt så att man lutar sig tillbaka och glider på en låg växelkurs snarare än att genomföra de produktivitetshöjande insatser som är långsiktigt nödvändiga. 29 (M): Självklart är det så som ministern beskriver, och det pågår just nu en debatt om varför den svenska kronan är så svag. Det finns många teorier om detta. Givetvis har sin del i detta. Jag menar, fru talman, att har lite för stor del i den debatt som förs just . Jag tror, och jag kan givetvis ha fel, att vi kommer att diskutera andra saker mer som faktiskt påverkar den svenska kronan den kommande tiden, för det här är enligt de flesta bedömare inte ett tillfälligt problem utan ett problem som ser ut att accelerera. Den här regeringen, som har varit finansminister i , gör till ett fattigare land relativt vår omvärld. Det är därför det blir dyrare när vi åker utomlands. Det är därför vi snart får betala dubbelt så mycket för dollarn jämfört med när vi hade en alliansregering. Det är därför bahten är mycket dyrare. Det är därför euron är mycket dyrare. Det är därför vi får betala och för den danska kronan. Vi kan fortsätta och göra listan hur lång som helst. har under den här regeringen blivit ett fattigare land. Kronkursen är något som kommer att diskuteras betydligt mer. Det är jag övertygad om. påverkar såklart också med räntepolitiken. Min liknelse med cykeln var ett sätt att förklara att man måste mäta sig med andra länder i samma konjunkturläge, det vill säga att man måste mäta sig med andra cyklister som cyklar i uppförsbacke eller i nedförsbacke. Man kan inte säga: Titta jag cyklar mycket snabbare i nedförsbacke än ni gjorde i uppförsbacke. Att mäta uppförsbacke mot nedförsbacke är ett oärligt sätt att försöka mäta den ekonomiska styrkan i ett land. Det är orimligt att göra på det sättet. Den här regeringen, som är finansminister i, gick till val 2014 på att vi skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet. Det är ett mål som i grund och botten är bra. Det mäter relativt sett andra länder i . Då kan man se om man lyckas bli bättre eller sämre gentemot andra länder. Det som hände när vi bytte regering och tog över finanspolitiken var att rasade, från plats 12 till plats 17 eller 18 eller var vi nu ligger. Vi har rasat i de mätningarna, relativt sett andra länder i . Vi har väl haft den sämsta utvecklingen i praktiken i Europeiska unionen, i relativa termer. Vad gör den här regeringen då? Försöker den lösa problemet med hjälp av reformer för att stärka svensk ekonomi eller se till att fler kommer ut på arbetsmarknaden? Nej, den avskaffar målet. Så kan man göra. Man kan sminka över politiken. Men faktum är att den svenska kronan är flytande på en fri marknad. Andra länder kommer att värdera den politik som bedrivs här. Och det har andra länder gjort. Kronkursen är ett resultat av det. och hennes regering har gjort till ett relativt sett fattigare land under de år som hon har varit finansminister. Det är ett problem. Jag lyssnar på finansministern. Jag tolkar henne som att hon är lite smånöjd, som att hon tycker att det finns lite för- och lite nackdelar med att kronkursen är extremt lågt värderad. Det kan man givetvis tycka. Man kan säga att det inte gör särskilt mycket att det blir lite dyrare när vi åker på semester. Faktum är att det finns stora risker för den svenska ekonomin på lång sikt ifall vi presterar sämre än alla jämförbara länder. Då har vi ett långsiktigt problem i det här landet. Vi riskerar också att tappa ägandet i företag som har funnits här , som har byggt svensk ekonomi otroligt stark och som gör att vi har det generösa välfärdssamhälle som jag tror att vi alla värnar och vill vårda. 30 Finansminister (S): Oj, man skulle bli väldigt uppskrämd om det fanns någon enda extern, oberoende bedömare, som inte var betald av eller någon borgerlig tankesmedja, som gör samma analys som . Men det har jag aldrig hört – tvärtom!