prot · H60979 · 2019-04-23 00:00:00 — I 65 kommuner betalar man däremot mindre än vad man gjorde . Det är kommuner som , och . Störst minskning är det i och där kostnaderna har halverats. Fördelningsprofilen på reform var milt sagt inte klockren. Däremot har regeringen inte drivit att man ska återinföra fastighetsskatten. kommer jag inte att hindra någon från att lägga upp den på bordet. När vi nu ska diskutera en skattereform som helhet kommer naturligtvis alla frågor att komma upp på bordet. Det kan säkert vara så att någon kommer att lyfta fram även fastighetsskatten. är det viktigt att alla eventuella förändringar som man gör i en skattereform måste man se till att vara mycket varsam med. Att köpa en fastighet är ett av de största beslut som människor fattar under sitt liv. Därför kan politiken oavsett vilka beslut man fattar inte göra det på ett sådant sätt att man drar undan mattan för enskilda hushåll. 37 (KD): En återinförd fastighetsskatt skulle kraftigt öka skatten jämfört med dess nivåer 2007, vilket har sin förklaring i att priserna på bostadsmarknaden skjutit i höjden . Skulle fastighetsskatten återinföras enligt gamla modellen, av taxeringsvärdet, skulle årets småhustaxering chockhöja skatten för många hushåll. I , som jag kommer ifrån, skulle en återinförd fastighetsskatt innebära en årlig skatt på i genomsnitt . Det ska jämföras med som är för fastighetsavgiften. Det är givetvis stora variationer mellan länets kommuner. I skulle en skatt vara , i och i . Även för småhusen i , som är länets minsta kommun, skulle det bli en ökning – med . Jag vill nog hävda att boendet inte är någon handelsvara som vilken annan som du kan sälja eller köpa när du vill. Det är din boning där du känner dig hemma och trygg och där du vet att du kan finnas för framåt. Då kan man helt enkelt inte sälja fastigheten bara för att den ligger på fel plats. Jag blir genuint orolig när finansmarknads- och bostadsminister uttalade sig om framtida förändringar inom skatteområdet för bostadsmarknaden. Han sa till att det kommer att bli stora reformer på bostadsmarknaden. Det skapar inte det lugn på bostadsmarknaden som jag tror skulle behövas för att bygga fler bostäder, snarare tvärtom. Eftersom fastighetsavgiften nu inbringar mer intäkter än den gamla fastighetsskatten gjorde – hur man än räknar är det så – innebär det givetvis att en förändring är en ökad börda för fastighetsägarna. Då vi vet att flertalet av medborgarna vill äga sitt eget boende menar jag att det är fel väg att gå. Vi hörde finansministern säga att regeringen inte kommer att driva frågan om fastighetsskatten. Ska jag se det som en viljeinriktning – att regeringen faktiskt inte vill införa en fastighetsskatt? Jag skulle vilja att finansministern talar om detta, alldeles oavsett vad andra partier lägger upp eller inte lägger upp på bordet. Det är regeringen jag frågar, och det skulle vara intressant att veta om regeringen har några planer över huvud taget på att införa fastighetsskatten. Jag tror att det är många småhusägare som skulle vilja veta det. 38 Finansminister (S): Fastighetsavgiften inbringar mer intäkter än den gamla fastighetsskatten, som är avskaffad. De som betalar mer är alltså de som bor i landets glesbygdskommuner. Den fastighetsskatt som har drivit igenom har en tydlig storstadsprofil. Höjningen gäller de människor som bor i de glesbefolkade delarna av vårt land, där kollektivtrafiken inte fungerar, som vi har talat om tidigare här . Det är de som har fått en höjd fastighetsskatt, medan alla de som bor på solsidan i och har fått en sänkning. Det var det som blev resultatet av reform. Finansmarknadsminister har sagt att det blir stora reformer på bostadsmarknaden. Jag är övertygad om att han då i huvudsak talar om bostadsbyggandet, där vi vill genomföra viktiga reformer för att vi snabbare ska kunna bygga nya bostäder. Det handlar till exempel om att snabbare och enklare kunna producera liknande hus i en och samma kommun utan att behöva gå igenom samma stora tillståndsprocess varje gång man bygger liknande fastigheter. Det skulle kunna vara någonting som snabbar upp byggandet. Att på olika sätt underlätta för dem som har ett industriellt byggande att få fram mer mark och snabbare planprocesser är andra viktiga och stora reformer på bostadsområdet. Vad gäller fastighetsskatten har jag varit finansminister , och vi har inte återinfört den gamla fastighetsskatten. Det är inte heller någonting som vi socialdemokrater har gått till val på. Jag har sagt att inför skattereformen kommer jag inte att hindra någon från att lägga upp en fråga på bordet. Jag kommer inte att utesluta saker i förväg, utan här kommer vi att kunna titta på helheten. Något som är oerhört viktigt är dock att ha stor omsorg om och respekt för alla hushåll som har genomfört ett bostadsköp – som är det största ekonomiska beslut man någonsin fattar – och för den bostadssituation som enskilda hushåll befinner sig i. Jag delar uppfattningen att bostäder inte är en vara vilken som helst som man under nya förutsättningar bara kan byta mot en annan bostad. Här är det viktigt att ha stor omsorg om situationen för enskilda hushåll. 39 (KD): Det är glädjande om Per , som är bostadsminister, nu inte talar om skatteförändringar när det gäller bostadsbyggande utan bara om andra typer av reformer. Jag är glad för det, för vad bostadsbyggandet inte behöver just nu är ambivalens när det gäller vilka skatter som finns, vilka skatter som är på gång och vilka kostnader det faktiskt blir för husägare i slutändan. av befolkning vill bo i ett eget hem som de själva äger, och jag tror att det är precis som finansministern säger: De vill ha långsiktiga spelregler, och de vill veta vad som händer . Då kan man inte bara slänga in en sak som fastighetsskatten och tro att den går obemärkt förbi. Jag tolkar ändå finansministerns svar som att hon inte kommer att gå med på en fastighetsskatt i dessa förhandlingar över huvud taget. Om det är något annat parti som driver frågan kan finansministern givetvis inte göra någonting åt det, men regeringens uppfattning är alltså att det inte kommer att bli någon fastighetsskatt . Jag är glad för detta förtydligande, och jag tror att också småhusägarna är väldigt glada över beskedet. Då kan man fortsätta framåt och hoppas på att det blir långsiktiga spelregler efter den skattedebatt som har förts. 40 Finansminister (S): Låt mig återigen förtydliga att jag inte i förväg tänker säga vare sig bu eller bä till någonting i den skattediskussion som har förts. Om man ska genomföra en stor skattereform tror jag inte att det är läge att gå in och låsa fast sig i den ena eller den andra positionen. Här är det viktigt att ha alla bollar uppe i luften för att kunna ta ett brett och samlat grepp. Det jag säger är att allting som vi kommer att genomföra kommer att göras med stor omsorg om enskilda företag och hushåll som bedriver olika verksamheter eller som till exempel har fattat ett stort investeringsbeslut. I alla förändringar som sker kommer vi att beakta vilka konsekvenser detta får för hushåll och för företag runt om i hela landet. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2018/19:150 om skattereformen 41 Finansminister (S): har frågat mig om jag kan garantera att jag inte kommer att verka för att återinföra förmögenhetsskatt eller arvs- och gåvoskatt och om jag avser att höja det totala skattetrycket i med den skattereform som ska genomföras. Delar av regeringens politik bygger på januariavtalet. I avtalet finns en överenskommelse om en omfattande skattereform. Reformen ska bland annat öka sysselsättningen och antalet arbetade timmar med sänkt skatt på jobb och företagande och stärka konkurrenskraft. Den ska utjämna dagens växande ekonomiska klyftor och långsiktigt trygga välfärden. Några detaljer kring skattereformen har i det här läget inte låsts fast, men jag är övertygad om att alla frågor kommer att komma upp på bordet. En sådan stor reform måste självklart också ha en rimlig fördelningspolitisk profil. Behovet av en skattereform är något jag har pekat på . Att vi nu kan komma igång är bra, och arbetet vi har framför oss är viktigt. 42 (M): Tack för svaret, finansministern! Jag ställde två frågor: Kan finansministern garantera att hon inte kommer att verka för att återinföra förmögenhetsskatt och arvs- och gåvoskatt? Och avser finansministern att höja det totala skattetrycket i med den skattereform som ska genomföras? Jag finner inte att jag har fått svar på någon av frågorna. har världens högsta skattetryck och EU:s tredje lägsta tillväxt just . Skattetrycket måste ned för att vi ska få hjulen att snurra i näringslivet. är det land i som är mest exportberoende av alla. Därför undrar jag: När kommer skattereformen? Finansministern är svaret skyldig när det gäller om förmögenhetsskatten och arvs- och gåvoskatten kommer att införas eller inte. Arbetet med en ny skattereform har signalerats . Det gäller även punkt 4 i januariöverenskommelsen. Jag undrar: Vilka partier kommer att få vara med i denna arbetsgrupp? Blir det bara partierna som har gjort upp om JÖK:en, eller blir det även oppositionen? Jag vill också höra om finansministern är nöjd med att har världens högsta skattetryck, i synnerhet på arbete? Jag ställer frågan med tanke på att när vi vill att folk ska sluta röka och konsumera alkohol höjer vi alkohol- och tobaksskatten. Varför har vi då så höga skatter på arbete i ? Det är min fråga. , exempelvis, har mycket lägre skatter och inte sämre välfärd än vad har. 43 Finansminister (S): Jag blev lite tagen av påståendet om den tyska välfärden. Jag talade just med en tysk vars mamma inte har lika god skattefinansierad äldreomsorg som min mamma har. Det ser lite olika ut. Om vi nu ska tala om skatt på arbete har däremot högre sysselsättningsgrad än trots våra skatter på arbete. Vi har den högsta sysselsättningsgrad som något EU-land någonsin har haft. Det, om något, bevisar väl att ekvationen inte är riktigt så enkel som ger vid handen. Här handlar det naturligtvis om hur man tar ut skatt men också om vad man använder skattepengarna till. Det kan till exempel vara äldreomsorg, så att jag kan stå här och debattera snarare än att vara hemma och ta hand om min gamla mamma – vilket jag i och för sig också gärna gör. Skattereformen kommer du inte att få några svar om. Det är för . Vi är precis i inledningsfasen, och jag tror inte att det är bra att inleda ett så stort arbete med att utesluta enskilda skattefrågor. Det fick riksdagsledamoten höra även i den förra interpellationsdebatten. Jag kommer att hålla detta öppet. Exakt hur utformningen av arbetet kommer att se ut är vi heller inte klara med. Det kommer vi att komma fram till. Jag har däremot hört från att de inte tycks vara särskilt intresserade. 44 (M): Jag får fortfarande inget svar av finansministern på frågorna. De är obesvarade. Det är intressant att finansministern tar upp äldreomsorgen. Det kanske inte är det skepp vi ska skryta mest om i den här kammaren. Det är stora brister i äldreomsorgen på många håll i . Det finns också bra exempel, men är det stora brister. Det vet finansministern också. Inte minst gäller det de kommuner och de regioner som Socialdemokraterna styr ute i landet. Fastighetsskatten har vi redan tagit upp, men det är också intressant hur finansministern tänker om 3:12-reglerna och bränsleskatterna inför en sådan här skattereform. För företagare är ändå 3:12-reglerna en form av dubbelbeskattning. Först betalar man skatt på vinsten i sina bolag, och när man sedan ska ta ut pengarna får man betala skatt en gång till. Det har kommit två rapporter från och Timbro som tar upp det här med skatterna. Det vore intressant att höra hur finansministern ser på de rapporterna, där man vill ha en annan form av skatteväxling än den som föreslås i JÖK:en. Här föreslås i stället att man höjer momsen på vissa belopp och sänker skatten på arbete. 45 Finansminister (S): Det finns absolut stora problem med äldreomsorgen i . Att göra som gjorde och sänka skatten med 20 miljarder är inte ett sätt att stärka äldreomsorgen. När det gäller frågorna kring skattereformen är det arbetet och hur det exakt ska utformas som sagt precis i sin linda. Än mindre vet vi vad som kommer att komma ut av det. Det är inte klart. Där finns inga svar att ge , och därför kan jag heller inte ge några. 46 (M): Jag kan konstatera att finansministern inte kommer att ge några besked i den fråga jag ställt, precis som i den förra interpellationsdebatten. Vi får väl fortsätta att interpellera och fråga. Jag tycker ändå att finansministern är svaret skyldig här i kammaren, både till och till våra invånare. Jag vill också säga att hög skatt inte alltid är förknippat med hög kvalitet i välfärdstjänsterna. Man kan se i kommunerna hur skattesatserna skiljer och vad man lägger på olika välfärdssektorer som skola och äldreomsorg. Det är inte alltid höga kostnader ger högre kvalitet. Det är lätt att tro det. Jag vill hävda att det är mer avgörande hur man styr verksamheten. 47 Finansminister (S): Självklart är det viktigt hur man styr välfärdens verksamheter, men har man inte de resurser som krävs finns det ingen styrning i världen som hjälper. Vår personal i , som springer på minutscheman, kan inte springa snabbare. I takt med att vi nu blir fler äldre handlar det om att säkerställa att det finns resurser så att våra äldre kan ha en trygg vardag. Det går aldrig om den skattesänkarpolitik som har röstat igenom skulle fortsätta. Vi är i inledningen av att göra en skattereform. Det är ett arbete som precis har påbörjats. Då är det inte rimligt att jag står i kammaren och svarar på vad som kommer att komma ut av den processen, som kommer att ta . Då går det inte att genomföra en skattereform. Om man ska ha de kraven kan man aldrig inleda större arbeten för att göra förändringar. Syftet med större förändringar och långsiktiga arbeten är ju just att göra någonting nytt. Då ska man inte ha alla svaren i början. Då vore det ju bara att göra så. Det handlar om att lägga ett pussel för hur vi kan skapa ett långsiktigt hållbart skattesystem som både ger goda drivkrafter till arbete och företagande och styr bättre miljömässigt, som vi har en bra fördelningsprofil. Det är det arbetet som ska genomföras, och innan det är klart kommer jag inte att sätta käppar i hjulet för arbetet genom att stå här och utesluta enskilda förändringar. Det vore inte att ta ansvar för det långsiktigt hållbara skattesystemet. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2018/19:152 om företagsskatter 48 Finansminister (S): har frågat mig dels vad jag avser att vidta för åtgärder för att säkerställa att konsekvenserna av den nya skattebördan på datorhallar inte får betydande negativa effekter, dels vad jag avser att göra för att förhindra att skattebördan på svenska företag ökar . Regeringen har arbetat med att ge datacenterbranschen goda förutsättningar. Efter förslag från regeringen har energiskatten först sänkts för den som förbrukar el i en datorhall, och därefter har definitionen av datorhall utvidgats så att fler datacenter omfattas. Skattesänkningen och utvidgningen har inneburit att branschen har en skattemässigt gynnad position. ställningstagande handlar om vem som anses förbruka elen i en datorhall och därmed är berättigad till skattenedsättningen. I en situation där ett företag hyr in sin utrustning i ett annat företags datorhall anser att det är hyresgästen som anses förbruka elen och kan ansöka om återbetalning av energiskatten. Innebörden av ställningstagande är således att energiskatten är nedsatt även i detta fall. Jag kommer att följa frågan om de administrativa effekterna för företagen. När det gäller andra fråga vill jag börja med att påpeka att den här regeringen under förra mandatperioden lade fram förslag om nya skatteregler för företagssektorn som bland annat innebar en sänkning av bolagsskatten som skatteplanering med interna och externa lån försvårades. Sänkningen kommer att ske i två steg under den här mandatperioden, och det första steget togs redan nu . Regeringen har också lämnat ett förslag till om att underlätta för generationsskiften i fåmansföretag. Förslaget innebär att det kommer att vara samma skatt vid en överlåtelse av ett fåmansföretag till en närstående som till en utomstående. 49 (M): Vi fick höra en något styltig uppläsning av svaret från finansministern – kanske inte riktigt den passion och glöd som jag hoppas på från en finansminister när det kommer till svenskt företagande, svenskt entreprenörskap och svenskt jobbskapande, men i alla fall. Kärnan i den här frågan, fru talman, är den osäkerhet som finansministern med tillhörande myndigheter sprider kring att investera, kring att driva företag och kring att skapa arbetstillfällen för att skapa ekonomisk tillväxt och bygga stora, starka skattebaser som gör att vi kan finansiera vår välfärd när hon gång på gång kommer med olika typer av hot eller implicita hot mot möjligheten att driva företag och investera i . Detta med serverhallarna är ett exempel. Under alliansregeringen inleddes ett arbete för att göra konkurrenskraftigt och attraktivt för dem som vill driva nya typer av innovativa företag, men är det oklart vilka villkor som gäller. Det har också gällt vårdtjänsterna, där har kommit med ett beslut om att man plötsligt ska få mycket högre moms, vilket hindrar många som är verksamma i branschen. När finansministern presenterade förslaget som skulle underlätta generationsskiften i fåmansbolag kunde finansministern inte låta bli att hota alla svenska entreprenörer med att det nog runt hörnet också låg en stor skattehöjning. Den här retoriken, , leder till att skötseln av inte är så bra som den borde vara. Den leder till att vi inte får den tillväxt, de arbetstillfällen eller de nya företag som vi skulle kunna ha haft. kan finansministern givetvis säga: Jo, men det har gått bra för jag har varit finansminister. Och det är i någon mån sant. har dragits framåt med klackarna i marken av en mycket stark global konjunktur. Det är klart att det har hjälpt också ett land som , hur mycket elände som finansministern än har försökt hitta på vid sidan av. Däremot får man en annan bild när man jämför oss med andra länder för att se om bättre har klarat av att ta vara på högkonjunkturen än vad andra länder har gjort. Svaret på det är entydigt nej. Det är mot bakgrund av detta som min fråga till finansministern ställs, nämligen kombinationen av att göra små förbättrande åtgärder och hota med att stora försämringar och stora skattehöjningar väntar runt kröken. När man tittar på hur det har gått för ser man att det i jämförelse med andra länder gått så dåligt att regeringen till och med har avskaffat sina egna mål. Finansministern hade ett mål om att vi skulle ha den lägsta arbetslösheten i EU. Det gick så dåligt med det målet att finansministern avskaffade det. Det finns inte ens en gång kvar efter att vi har fallit som en sten i den här statistiken efter skatte- och bidragshöjarpolitik. IMD mäter entreprenörskap och innovationsförmåga hos länder, och där har vi halkat ned från femte till nionde plats. I mätning av förmågan att vara innovativa har vi också tappat. När nu gör sina prognoser om ekonomisk tillväxt är vi förvisso inte längre sämst men tredje sämst. När det kommer till bnp per capita är det numera allmänt och brett känt att har akuta problem med den ekonomiska tillväxten. Ändå, herr talman, lägger finansministern ständigt fram olika hot om skattehöjningar som komma ska, och hon sköter inte sina myndigheter på ett sådant sätt att de som investerar i får förutsägbara villkor. 50 Finansminister (S): efterlyser mer passion. brukar inte interpellationsdebatter vara de mest passionerade tillställningarna, men är välkommen när jag förstamajtalar på . Då kommer han att få höra passion också vad gäller möjligheten att driva företag och skapa jobb i . Jag vill påpeka att vi socialdemokrater var tydliga med, när jag var ekonomisk-politisk talesperson och långt före , att vi ville ha en sänkt skatt på datorhallar. Jag är glad att sedan i regeringsställning tillsatte en utredning och ändrade sig i den frågan. Sedan har vi under den här regeringen kunnat genomföra först nedsättningen och sedan också utvidgningen. tycker att jag skulle styra min myndighet mer. Jag vet att om jag gjorde det skulle eller någon annan moderat i stället anmäla mig för ministerstyre. Vi har självständiga myndigheter som gör förtydliganden kring lagstiftningen, och det finns naturligtvis möjlighet för företag att överklaga om de tycker att det görs en felaktig tolkning. menar att vi har gjort små förbättringar för företagen. Det kan man värdera som man tycker. På många företag som jag träffar tycker man däremot att den företagsskatteomläggning som har genomförts är viktig. Det var ett arbete som påbörjades som var på , som vi sedan kunde fortsätta och som innebär att man breddar basen men sänker skatten för företagen. har vi skattesänkningar som vi minskar möjligheterna för skattefusk med olika avdrag. Det är någonting som är angeläget. När jag träffar företag är det framför allt två saker som man pekar på. Den ena är brist på arbetskraft och den andra att den arbetskraft man hittar har svårt att flytta dit där jobben finns. Här har regeringen kommit med viktiga åtgärder både vad gäller att bygga ut så att fler ska kunna ta de jobb som växer fram och att ett investeringsstöd för bostäder, som vill avskaffa, nu kommer att kunna vara kvar så att det kan byggas fler hyresrätter. Om man tittar på hur det ser ut är den ekonomiska utvecklingen i god. Vi ligger lite tidigare i konjunkturcykeln än många av de andra EU-länderna. Det gör att vi har gått in i en avmattningsfas tidigare än de andra länderna. Däremot gick vi in i konjunkturuppgången tidigare än de andra länderna gjorde. ligger alltså gott till i tillväxtligan. 51 (M): Att gick in tidigt i en högkonjunktur kan ju ha att göra med att alliansregeringen förberedde en stark återhämtning i med jobbskatteavdrag, åtstramade bidragssystem, stärkta drivkrafter att arbeta, sänkt bolagsskatt och ökade incitament att investera och driva företag i . Att nu går ur högkonjunkturen tidigare än andra länder kan ha att göra med att har gjort precis tvärtom och tagit ned drivkraften att arbeta, höjt skatten på att arbeta, försvårat för företag att växa och hotat med att införa nya typer av skatter, regleringar och bördor när det gäller att skapa arbete i . Att vi lämnar högkonjunkturen tidigare kan bero på att hotar hela viktiga basnäring med höjda drivmedelsskatter, att flygskatter införs och också ska höjas, enligt regeringen, vad jag kan förstå, och att hon dessutom inför kilometerskatter och säger att vi nu ska lägga extra på att skapa arbetstillfällen och driva industri runt om i vårt land. Det kan, herr talman, finnas ett samband mellan att vi gick in i högkonjunkturen tidigare för att dåvarande regering drev en jobb- och företagsvänlig politik och att vi lämnar högkonjunkturen tidigare för att den här regeringen bedriver en bidragsvänlig och företagsfientlig politik. Det kan finnas ett sådant samband. När finansministern får frågan av mig om myndigheter som skapar osäkerhet och lägger bördor på dem som vill skapa arbete, driva ekonomisk tillväxt och säkra skattebaser i slår hon ifrån sig och säger: Det kan jag inte göra någonting åt. Men sanningen är att finansministern visst kan göra någonting åt det, fullt legalt och fullt rimligt, utan att för den skull göra sig skyldig till ministerstyre. Det kan göras genom att man ändrar lagar och förtydligar regler eller genom att man skriver regleringsbrev till myndigheterna där man förtydligar vad som är deras uppdrag. Men gör ingenting av detta utan låter myndigheter skapa dåliga förutsättningar för dem som vill bedriva verksamhet i . Ta ansvar, – gör ditt jobb, och skyll inte ifrån dig!