prot · H60976 · 2019-04-10 00:00:00 — § 1 Meddelande om återrapportering från Europeiska rådets möte Talmannen meddelade att direkt efter voteringen skulle återrapportering från Europeiska rådets möte äga rum. § 2 Anmälan om subsidiaritetsprövning Talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2018/19:31 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från finansutskottet. § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2018/19:61 till 2018/19:88, 89, 92 och 94 till skatteutskottet 2018/19:95 till miljö- och jordbruksutskottet 2018/19:106 till socialutskottet 2018/19:112 till civilutskottet 2018/19:80 till socialförsäkringsutskottet § 4 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2018/19:JuU11 Straffrättsliga frågor 2018/19:JuU14 Våldsbrott och brottsoffer 2018/19:JuU19 Ett EU som skyddar: ett initiativ för att utsträcka Europeiska åklagarmyndighetens befogenheter till att även omfatta gränsöverskridande terroristbrott 2018/19:KU26 Offentlighet, sekretess och integritet 2018/19:UU5 () 2018/19:KrU14 Public service-frågor 2018/19:TU11 Yrkestrafik och taxi Civilt försvar och krisberedskap § 5 Civilt försvar och krisberedskap betänkande 2018/19:FöU7 Civilt försvar och krisberedskap 1 (M): En del pratar om klimatångest, och det kan vara nog så viktigt. Men få pratar om försvarsångest. Inte för att jag vill stressa eller hetsa upp någon, men vi behöver verkligen ta de frågorna på allvar. De sammantagna hot och risker som samhället står inför kräver ett återtaget totalförsvar. Försvarsbeslutet innebar att planeringen för civilt försvar och totalförsvaret återupptogs – det är bra. Och i de försvarsuppgörelser som gjorts 2015–2017 har resurser skjutits till för att intensifiera det arbetet, vilket också är bra. När det gäller försvaret kanske en del glömmer bort att civilförsvaret är en betydande del. Det kan vi inte minst se i detta betänkande, där väldigt många bra motioner behandlas. , efter en sommar med torka och bränder och en jul då många blev av med elen i sina hem i stormen , är fler uppmärksammade på frågan. Då måste man själv ställa sig frågan: Är man utrustad för en eventuell kris? MSB gjorde ett utskick av en folder – Är du beredd? – som var jättebra. Det är bra om man har läst den. Jag hoppas verkligen att många har läst den. Har man inte det kan jag säga att den fortfarande finns att tillgå. Det är inte nog med att vi alla behöver vara mer krisberedskapsmedvetna. Vi behöver också tänka till i flera led. Jag tänker på läkemedelsberedskap. Hur länge klarar vi av en kris med dagens beredskap? Läkemedel är en viktig förnödenhet, såväl för att värna liv och hälsa som i planeringen av det civila försvaret samt stödet till Försvarsmakten. Jag tänker också på livsmedelsförsörjningen. Har vi mat så att det räcker vid krig eller kris? Vid en kris förväntas en frisk medborgare klara livsmedelsförsörjningen själv i . Trots det finns det inga krisberedskapslager, och om transportsystemen kollapsar är det tomt i butikerna . Vi pratade om detta på . Om försvinner sitter man riktigt i klistret ute på . kan sägas ha en god livsmedelstrygghet en vanlig dag när det inte är kris eller krig. Men livsmedelstryggheten i vilar på import. Den svenska produktionen av livsmedel har minskat, och har utvecklat ett starkt importberoende. Vad händer om transporterna slås ut? I granskning, som vi för inte så länge sedan debatterade här i kammaren, konstaterades det att regeringen i flera sammanhang har uttryckt en vilja att stärka krisberedskapen, men i sin styrning har man inte gjort särskilt mycket för att skapa tydliga förutsättningar för läkemedels- och livsmedelsförsörjning i händelse av kris. är flera utredningar på gång. Då får vi verkligen se till att det blir verkstad av dem. Civilt försvar och krisberedskap träffade jag ett gäng lantbrukare från i . Vi samtalade om allt från problem med att vara utsatt för djurrättsterrorister till att det är ett problem när människor hellre köper en ekologisk vara som rest runt halva jorden än en närproducerad sallad från gården bredvid. I vad ligger incitamentet? Jag tänker på dessa fantastiska människor som kliver upp i ottan för att se till att man har mjölk i kaffet. Livsmedelsförsörjningsgraden i har sjunkit till att ligga . Men vi behöver producera mer livsmedel för att klara kriser. Vid en längre krissituation med avklippta importvägar är vår livsmedelstrygghet nämligen nära en katastrof. Många bra motioner har inkommit under den allmänna motionstiden. Jag vill tacka alla motionärer: Tack för er tid och för ert engagemang i dessa viktiga frågor! En fråga har berört mig speciellt. Den handlar om positionering av nödställda. Innan jag började i försvarsutskottet hade jag inte någon aning om att detta inte funkade. , när någon ringer 112, kan inte en alarmoperatör se den nödställdes position. Jag trodde att de kunde det. De kan dock göra en så kallad triangulering; de kan alltså försöka fastställa en position mellan tre , vilket inte är särskilt precist. Efter ett studiebesök på Trygghetens hus i fick jag se hur det kan se ut i verkligheten. Ytan vid en triangulering kan vara enorm och svår att söka igenom för att hitta den nödställde. Det är inte nog med att det är bråttom och kan vara livsavgörande. Man kan behöva börja med att leta, ibland över stora ytor, innan man kan hjälpa den som behöver hjälp. Det är inte hållbart för vare sig den utsatte eller dem som ska rädda liv. Då måste lagstiftningen moderniseras. Då behöver vi ta vårt ansvar. Jag är glad och stolt över att vi moderater har lyckats ena ett antal partier i försvarsutskottet som tycker att detta är viktigt. Det är så viktigt att vi är en majoritet i försvarsutskottet som står bakom att regeringen skyndsamt bör se över möjligheterna att samhällets alarmeringstjänst ska tillåtas positionera hjälpsökandes mobiltelefoner per automatik. Tack och lov för det! Vi har många viktiga ämnen under rubriken försvar och krisberedskap. Jag tror att vi har all anledning att återkomma till dem, men tänkte jag lyfta fram en fråga till. Vi moderater vill se över förutsättningarna för en nationell krisfond. Oavsett vilken kris som står näst på tur – torka, översvämning eller annat – innebär det stora ekonomiska konsekvenser. Naturkatastrofer kan medföra kännbara ekonomiska förluster för privatpersoner, näringsidkare, kommuner och regioner. Även i de fall då förluster täcks av försäkringar kan det ta innan de som drabbats får sin ersättning, och vissa skador ersätts över huvud taget inte. har inte något regelverk för ekonomisk ersättning när katastrofer väl har inträffat. I stället beslutar regeringen från fall till fall om huruvida extra stöd ska utgå. Civilt försvar och krisberedskap Vi moderater tänker att en nationell krisfond skulle skapa bättre förutsättningar för ett mer förutsägbart ersättningssystem som gynnar personer, näringsidkare, kommuner och regioner som drabbats extra hårt av naturkatastrofer. Det minskar också risken för att statens budget belastas med oförutsedda utgifter. Det skulle dessutom möjliggöra snabbare utbetalningar, vilket kan vara helt centralt för dem som blivit drabbade. Vi moderater yrkar bifall till utskottets förslag om tillkännagivande under punkt 19 samt till vår reservation 24 under punkt 24, men vi står självklart bakom alla våra reservationer. 2 (SD): Jag tänker börja med en kommentar till i som vi har deltagit i. Jag har varit där , herr talman. Jag tror att det var fjärde eller femte året. Man kan se en markant skillnad i hur det är nu jämfört med första året jag var där. Det är en annan effektivitet som präglar många kommuner, och det är en samverkan mellan länsstyrelser på ett annat sätt. Det är jätteglädjande. Det arbetet går ju fortsatt fram i olika takt inom kommuner och länsstyrelser, naturligtvis. Det är dock stor skillnad mot , vilket är väldigt glädjande. Man kan också se att när vi i väl sätter fart och håller samman, då händer det saker. Det är vi bra på. Fler och fler gör detta, och det är en styrka som vi har. När vi väl bestämmer oss händer det . Då håller vi ofta fast vid detta och driver på, och det är bra. Det vi är sämst på är just att komma så långt att vi pratar med varandra. Vi pratar om vikten av sammanhållning i samhället, men vi själva här i klarar inte av det riktigt. Vi kan inte samarbeta med varandra. Vi kan inte prata med varandra på det viset. Ändå ger vi ofta sken av att det är viktigt. Jag tycker att vi borde skärpa oss och bli bättre på att prata med varandra och se vad vi kan vara överens om liksom att vi ska vara tydliga med det vi inte är överens om. Här har vi en brist politiskt och en läxa att göra. Jag tycker också att konsekvensanalysförmågan borde kunna förbättras avsevärt i många stycken. Jag vill inte peka ut något särskilt parti, utan vi borde rent allmänt trycka på detta. Vi behöver konsekvensanalyser innan vi fattar besluten, och det kan vi bli bättre på. I går när vi pratade om den budget som ligger i Försvarsberedningen sa en ledamot att bnp är ett väldigt trubbigt instrument, och det är det ju. ska vi komma av bnp, enligt de direktiv som är lämnade till oss. av bnp, vad kan det bli? Kanske 88–90 miljarder – jag vet inte exakt . Men det är vad vi har att förhålla oss till, och sedan kan vi tycka att det inte är särskilt bra. Visst kan det fluktuera och innebära problem, men just av bnp är ett begrepp som används vida i , så det måste vi förhålla oss till. Jag tror att vi är överens om att vi trots allt ska göra det. Jag skulle också vilja tala lite grann om energiberedskapen. Det finns olika elkraftskomponenter, och alla är beroende av säker el. För samhällsviktig verksamhet vet vi att elavbrott kan innebära oacceptabla konsekvenser, herr talman. Vad gör vi då? Vi kan utveckla styrtekniken så att elförsörjningen kan omprioriteras till samhällsviktiga funktioner. Det här är uppmärksammat, och vi kan fortsätta det arbetet. bör ges i uppdrag att förstärka försörjningstryggheten för särskilt viktiga samhällsverksamheter. Civilt försvar och krisberedskap Varför blir människor här i utan ström i en månad på grund av att det blåser? Det behöver inte vara en beredskap, krig eller så, utan det blåser helt enkelt. Vad berodde det på? Träden blåser över elledningar. Hur många stormar och hur många träd ska bryta elförsörjningen innan vi, länsstyrelser eller kommuner funderar på vad vi ska göra? Hur ska gå innan andra förstår att vi före nästa storm ska ta bort träden närmast de elledningar som vi inte kan gräva ned? För mig är det fullständigt obegripligt att man inte tar det här ansvaret ute i kommunerna. Det är ren skandal att man inte gör det. var man utan ström. Det kostar enorma summor att leverera mat och undsätta de här människorna med helikoptertransporter och så vidare, på grund av träd som blåser över elledningar. Detta sker i bara för att det blåser. Det tycker jag är utomordentligt dåligt. Jag skulle också vilja tala lite grann om läkemedelsberedskapen i , herr talman. De statliga lagren är i princip avvecklade. Ingen har ansvaret att bygga upp beredskapslager. Jag läser innantill: ”sammantagna bedömning är att det inte finns tillräckligt tydliga förutsättningar, och inte vidtas tillräckliga åtgärder, för att skapa förutsättningar för livsmedels- och läkemedelsförsörjning vid kris eller under höjd beredskap.” Detta är utomordentligt allvarlig kritik från . Man rekommenderar regeringen att klargöra mål, krav och ansvar och att förtydliga samordningsuppdragen. Det här är länge sedan. Jo, lite grann händer. Man planerar för det här, men man kan snabba på det. Det är jätteviktiga saker som jag särskilt vill lyfta fram. Livsmedelsförsörjningen har tidigare talare varit inne på. Om man ska göra det här, herr talman, tror jag att man måste ta ett helhetsgrepp. Landsbygden är inte bara ett ställe att åka och turista på. Ska vi få en levande landsbygd måste man också se till att det lönar sig att bruka sin jord och skog där. Sänk då dieselskatten! Sträva efter att behålla landsbygdsskolorna! Sänk arbetsgivaravgifterna för dem som arbetar där ute! Ta bort skatterna om du anställer någon i en lanthandel! Momsen spelar inte så stor roll, för den drar du ändå av om du har ett företag. Om vi sänker utgifterna för företagare på landsbygden kommer med största sannolikhet förutsättningarna för att vara kvar och förstärka sin verksamhet att öka. Det är jag helt övertygad om. Man måste ta fram och sjösätta en plan för detta, och vi stöder gärna en sådan plan. Vi återkommer med våra egna förslag i det här stycket. Jag vill även nämna översvämningarna som vi motionerar om. Jag tänker på och . Regeringen fick 2012 en redovisning av ett uppdrag som har genomfört. Arbetet med en kartläggning pågår, herr talman, vilket är glädjande eftersom det ju gått 2012. börjar det bli dags att tag i de där frågorna. Rätt vad det är kommer skreden, och det är oerhört mycket mer kostsamt att reparera ett skred i stället för att ha lite förtänksamhet på förhand. Efter skogsbrandsbekämpningen 2014 kom det utmärkta förslag till förändringar, men det hände inte ett dugg, herr talman! Sedan brann det igen 2018, och kom det igång lite bättre – i vissa stycken mycket bättre. Men den centrala ledningsfunktionen saknas trots förslag om det . , 2018, brann det igen, och kommer det att brinna igen. Civilt försvar och krisberedskap Det här visar på en senfärdighet och att konsekvensanalysen efter den första branden inte var tillräcklig. Här borde vi skärpa oss. Vi har också lagt fram ett förslag om positionsbestämmelser via AML, advanced mobile location. På så sätt kan man direkt se varifrån den skadade ringer så att man snabbt kan hjälpa. När det gäller hur länge man ska bevara de här uppgifterna finns det olika förslag. Vi har sagt att vi tycker att det är värt att stödja den inlämnade motionen, eftersom den är ganska lik vår egen . I övrigt stöder vi alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 4. 3 (C): Det här är ännu en viktig debatt för oss försvarspolitiker. Fokus är på hela landet och krisberedskap, civilt försvar och uppbyggnaden av totalförsvaret. Jag var ute och gick med min bror på skogen och kunde konstatera att det har slutat att rinna vatten i bäckarna. Det står still. Jag läste väderprognosen: visar den på sol och ökad värme. Tecknen känns igen från hur vi hade det på många håll i landet. Varje väderprognos som kom visade med sol och hög värme. Effekterna blev allt värre. Det började redan vid valborgsmässofirandet. Då regnade det sista gången hemma. Sedan kom det några tillfällen i Säfflebygden. Annars var det lätt att bedriva vårbruk, att få i sådden, men växtligheten kom inte igång. Fälten blev gulbrända. Så var det på många platser runt om i . Fodertillgången blev knapp. Det fanns inte tillräckligt bete för djuren. Pressen ökade för och med den enorma torkperioden för bönder och djurhållare samt övriga som var beroende av tillgången till färskt vatten. Grundvattennivåerna har också blivit en stor utmaning. Detta är tendenser som visar hur vårt samhälle ser ut och vad vi behöver tänka på när vi jobbar med krisberedskapsfrågor. Dessa tendenser är också något för oss att lära oss i fråga om vad vi behöver tänka på när vi ska dimensionera ett totalförsvar, det vill säga att planera för det oväntade. Det är just nu svårt att säga vad som sträcker sig bortom tiodagarsprognosen. Hur kommer det att se ut i om det inte blir regn den här våren heller? Vad ska vi planera för? Det vi vet är att många just nu har svårt med fodertillgången till sina djur. Det är svårt när man inte vet hur länge maten räcker. Precis på samma sätt kan det vara för oss människor, som förväntar oss att maten finns i hyllorna och kommer med transporterna från någonstans – om det är svenska jordbruk eller från . Mer än hälften av många varor importeras till vårt land. är oerhört sårbart, är oerhört omvärldsberoende och är beroende av en fungerande marknad i . Dessa frågor är viktiga, och de är grundläggande och angelägna att jobba med på bred front. Civilt försvar och krisberedskap Totalförsvarsperspektivet behöver genomsyra varje politikområde. Det måste vara bärande bland alla politiker i den här församlingen, ute i landets regioner och i samtliga 290 kommuner. Det som är glädjande är att under de år vi har diskuterat att återuppta arbetet med totalförsvaret har vi sett att engagemanget har vuxit sig allt starkare ute i landet. Medvetandet ökar, och insikterna tydliggörs i hur vi prövar krisberedskapsfrågor. Detta måste vi tillsammans ta vara på och fortsätta att underhålla. Ett starkare engagemang för krisberedskap och totalförsvar lägger grunden för en långsiktig utveckling av hela landet. På det sätt vi kan hantera trygghetsfrågor, med det civila försvaret och den militära upprustningen och många andra frågor inom krisberedskapen, kan vi också hitta dynamiska effekter med tillväxt, företagande, innovation, forskning och teknikutveckling. Inte minst gäller det i frågor om energiomställning. En del pratar om kärnkraftens betydelse. Vi lärde oss då att man stängde ned kärnkraften. Vi har skrivit i våra rapporter att i händelse av högre beredskap eller krig stängs kärnkraften ned. Då kommer landet att behöva resurser till att bevaka, skydda och ha koll på hur kärnkraftverken fungerar när de står. Det kommer att gå åt mycket militära resurser till den uppgiften. Framför allt kommer sårbarheten i landets elförsörjning att bli tydlig. Då finns ett stort val framför oss. Ska vi bli ännu mer beroende av importerade energivaror och storskaliga lösningar? Få anläggningar gör sårbarheten större. Eller ska vi jobba för en riktning med fler, mindre producenter av el av olika slag – solenergi, vattenkraft, vind? Möjligheterna är enorma, och de finns över hela landet – på land, till sjöss och i luften. Med många små anläggningar minskar vår sårbarhet. Då ökar försörjningstryggheten, och den lokala utvecklingen på landsbygden stärks. Det här är oerhört intressanta perspektiv, som vi centerpartister värnar om. Vi engagerar oss för dem eftersom de är viktiga för landets långsiktiga säkerhet. Hur vi ska klara naturkatastrofer och utmaningar när vädret växlar i övrigt är något vi lär oss successivt. Men vi behöver även här förmedla från generation till generation vilka grundvärden som är viktiga i stundens hetta och allvar. Därför är det angeläget att följa upp de senaste 25–30 årens neddragningar i räddningstjänsten i många kommuner. Där finns en enorm utvecklingspotential och en enorm utmaning. Många räddningstjänster har avvecklats eller har avvecklat delar av sin verksamhet, och de behöver mer folk. Dessa frågor har vi debatterat förut, och de är värda att repetera även . Bemanningsproblemen finns, och de måste prioriteras. I en rapport som lades fram framgår att det går bättre med rekryteringen och utbildningen till räddningstjänsten. Torkans effekter och skogsbränderna som pågick gav en hel del lärdomar till oss. Utredningen lyfte fram många bitar. Låt mig nämna några exempel. Aktörer agerade långsamt eller för långsamt. Insatserna avslutades för . De brandflyg som kom skickades hem . De fick sedan återvända till . Sedan kan vi räkna på konsekvenserna tre fyra dagars restid fick för hur många hektar skog som brann i onödan. Civilt försvar och krisberedskap I vissa bygder var informationen om eldningsförbud oklar. Helikoptrar hade behövt sättas in tidigare. Det fanns inte tillräckligt många terrängfordon, pumpar, slangar eller tillräcklig mängd bränsle hos många hårt prövade räddningstjänster. De kommunala handlingsplanerna var inte heller inriktade på att kunna hantera större skogsbränder. Så är det ofta. Det finns andra målbilder av vad som kan hända och vad som kan drabba oss. Vi måste ta vara på utredningens olika iakttagelser och det som fungerade mycket bra. Många insatser var fantastiskt viktiga med anställda, organiserade frivilliga och spontanfrivilliga, och försvarets verksamhet hjälpte till på många håll. Hur vi dimensionerar och lägger grunden för krisberedskapen är viktigt när vi ska skala upp, klara större händelser och krislägen samt även i ett större beredskapsperspektiv. Staten behöver tydliga förväntningar på vad det civila försvaret ska klara av och . Om vi planerar för att vi ska klara oss som enskilda och samhället i övrigt tre ställer det helt andra krav på leveranstrygghet och försörjningstrygghet i fråga om mat, livsmedel i övrigt, energi och insatsvaror. står också bakom att etablera en nationell krisfond, så att det blir tydligt vad som gäller i dessa lägen. Jag yrkar bifall till reservation 24 i betänkandet. Reservationen handlar om ersättningar till enskilda personer, näringsidkare och kommuner som drabbas hårt av en kris. beslutar man från fall till fall, och det behöver finnas ett tydligt tänk om planeringen i dessa frågor. vill också se en ökad patrullering av och insatser av skogsbrandflyg i förebyggande syfte för att kunna avvärja skogsbränder tidigare. Vi vill återinföra det statliga stödet till skogsbrandsövervakningen, som avskaffades 2003. Vi anser också att markägare har ett stort ansvar att bidra med förebyggande insatser. vill underlätta rekryteringen av fjällräddare, sjöräddare, deltidsbrandmän och brandmän. För oss är det grundläggande att människor i glesbygd eller landsbygd ska känna trygghet och vara förvissade om att hjälpen kommer när den behövs. Det här är ett oerhört omfattande arbetsområde. Vi är mitt uppe i en totalförsvarsplanering, och en beredningsrapport väntas . Vi ska presentera utgifterna och planeringen för det militära försvaret. I rapporten behöver tydliggöras vilka förväntningar vi har på Försvarsmakten när det handlar om stödet för att hantera kriser i det civila samhället likaväl som vi behöver förvalta de omkring 70 förslag som presenterades i den första delrapporten . står bakom de omkring 70 förslagen, och vi förväntar oss att regeringen med högsta prioritet gör allt som går för att genomföra förslagen . Vi förväntar oss också att en sammanvägd proposition tar höjd ekonomiskt men också praktiskt för det civila försvaret med grund i krisberedskapen och med åtgärder som täcker hela perspektivet men också med sambandet till det militära utgiftsområdet i övrigt. Om jag inte redan gjort det understryker jag vikten av ett eget brandflyg, en nationell förmåga som kan vattenbomba. Civilt försvar och krisberedskap Jag yrkar bifall till reservationer 24 och 28 i dagens betänkande. 4 (KD): debatterar vi civilt försvar och krisberedskap. Jag vill på en gång markera att jag yrkar bifall till reservation 8. Jag står självfallet bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande håller jag mig till just den reservationen. Jag vill understryka det som sa förut. Det finns en rad olika förslag som vi håller på att diskutera. Vi lade fast de 70 punkterna i Försvarsberedningens rapport . Det behöver göras verkstad av dem, och de pengar som krävs behöver läggas till. Detta handlar om hur vi kan bygga upp och stärka försvaret. Vi behöver stärka det militära försvaret men också det civila försvaret. Jag vill lyfta upp några saker i betänkandet. Det är viktigt med självförsörjning. Självförsörjningsgraden har minskat och ligger på . Här kan vi jämföra oss med , som har helt andra siffror. I en krissituation klarar man sig . I klarar vi oss maximalt en månad – om det går bra. Här är det viktigt att lyfta fram att självförsörjningsgraden måste öka och att regeringen måste ta fram en strategi och verka för detta ändamål. Detta med bränder har varit uppe. Det är någonting som tyvärr händer. Det hände med stora konsekvenser, och det har hänt förut. Brinner det vill det till att man har resurser. Inte minst viktigt är det att man har helikoptrar. hjälpte Försvarsmakten till. De hade i genomsnitt mellan två och tre helikoptrar uppe, och de har stora och bra helikoptrar – inte minst , som kan ta per skopa. anser att Försvarsmakten bör få ett tilläggsuppdrag.