prot · H60993 · 2019-05-15 00:00:00 — § 1 Val av justitieombudsmän Val av justitieombudsmän företogs. 1 (M): I egenskap av ordförande i konstitutionsutskott är det min uppgift att meddela kammaren att utskottet enhälligt föreslår att till nya justitieombudsmän ska välja hovrättslagman och chefsrådman . Jag ser att hovrättslagmannen och chefsrådmannen, tillsammans med företrädare för justitieombudsmannaämbetet, sitter på åhörarläktaren. Jag vill hälsa er varmt välkomna till ! infördes regeringsform och har alltså långa anor. Det är en av våra viktigaste institutioner för att främja rättssäkerhet och höja den rättsliga kvalitetsnivån i myndighetsutövningen. I vårt land har JO, som ju förkortas, uppdrag att säkerställa att staten förblir god, att myndigheterna och deras företrädare följer lagarna och att den enskilde får komma till sin rätt. Det är som föreslår justitieombudsmän, och det är som väljer dem. Från början valdes en justitieombudsman. behöver vi fyra stycken, och de väljs för en period . Nuvarande JO förordnande löper ut , och han har meddelat att han avser att gå i pension. Nuvarande JO har begärt att bli entledigad från sitt uppdrag för att tillträda en tjänst som justitieråd i . KU vill tacka och för det värv de har utfört som ombudsmän för . har berett de val som föreligger kammaren, och vi föreslår alltså att kammaren väljer och till nya justitieombudsmän. är född och arbetar som hovrättslagman i . arbetade hon som hovrättslagman i Hovrätten för västra . har tjänstgjort som rådman och sedermera chefsrådman i . Hon har också varit sekreterare och expert i olika statliga utredningar. är tredje vice ordförande i och medlem i domstolars internationella expertbas. Per Lennerbrant är född och arbetar som chefsrådman vid . arbetade han som vid . arbetade han sammanlagt i , bland annat som departementsråd tillika chef för enheten för processrätt och domstolsfrågor samt som ämnesråd vid straffrättsenheten. Per Lennerbrant har varit särskild utredare i en statlig utredning om resning i brottmål och har också arbetat som tillförordnad universitetslektor i processrätt vid . och kan tillträda sina respektive poster som justitieombudsmän . KU föreslår således enhälligt att till 66:e och 67:e justitieombudsmän väljer och . Från hade följande skrivelse kommit in: Justitieombudsmannen uppdrag löper ut och justitieombudsmannen har avsagt sig sitt uppdrag. Med anledning av detta har berett frågan om val av nya justitieombudsmän. föreslår enhälligt att för tiden fr.o.m. till dess att nytt val har genomförts under fjärde året därefter till justitieombudsmän väljer hovrättslagmannen och chefsrådmannen, tillika f.d. lagmannen . Kammaren biföll förslag och utsåg därmed för tiden till dess nya val genomförts under fjärde året därefter till 2 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Eftersom jag vet att ni finns på läktaren tillsammans med era familjer skulle jag väldigt gärna vilja att ni reser er upp så att vi kan se er. Vi vill önska er varmt grattis från den här kammaren, och vi hoppas också att all lycka kommer till er i era värdefulla uppdrag framöver. Stort grattis från oss! § 2 Anmälan om granskningsrapport Förste vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till näringsutskottet: RiR 2019:14 Enklare att starta företag – statliga insatser för en digital process § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2018/19:117 till 2018/19:RR4 till finansutskottet § 4 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2018/19:FiU39 Ytterligare förlängd övergångsperiod för understödsföreningar 2018/19:SoU8 Hälso- och sjukvårdsfrågor 2018/19:SoU21 Ändringar av övergångsbestämmelse avseende behörighetsreglering 2018/19:SoU22 Anpassningar av svensk lag med anledning av EU-förordningen om säkerhetsdetaljer på läkemedel 2018/19:TU13 Kollektivtrafik Nya EU-regler om aktieägares rättigheter § 5 Nya EU-regler om aktieägares rättigheter betänkande 2018/19:CU16 Nya EU-regler om aktieägares rättigheter (prop. 2018/19:56) 3 (M): debatterar vi regeringens proposition Nya EU-regler om aktieägares rättigheter. I grunden är vi moderater positiva till förslagen i propositionen då de bland annat innebär att verksamheten hos institutionella investerare och kapitalförvaltare görs mer transparent. Men vi tycker att det är olyckligt att förslaget innebär att det kommer att krävas dubbelrapportering av ersättning till ledande befattningshavare i noterade aktiebolag. Denna enskilda regel kommer säkert inte i sig att innebära enorma merkostnader, men den bör ses i ett sammanhang. På skrev företrädare för 22 näringslivsorganisationer om den upplevt ökande regelbördan. Man hänvisade bland annat till Regulatory Policy Outlook, en undersökning som visar att halkar efter i regelförbättringsarbetet och att inga förbättringar har skett sedan den förra undersökningen 2015. Man hänvisar också i artikeln till att företagens administrativa kostnader enligt mätningar har ökat med netto . Nya EU-regler om aktieägares rättigheter Av de tillfrågade företagarna i en Skopundersökning upplever dessutom att det har blivit krångligare att följa statliga regler jämfört med . Det kan jämföras med att anser att det har blivit enklare. Att regelbördan upplevs öka är inte resultatet av ett enskilt beslut utan konsekvensen av flera beslut som tillsammans, regel för regel, ökat den administrativa bördan. Bland problemen brukar exempelvis krav på dubbelrapportering nämnas. Att minska regelbördan för svenska företag är ett prioriterat arbete för , liksom att minska riskerna för fel och onödiga byråkratiska bördor. Det perspektivet är särskilt viktigt att ha med sig i arbetet med att implementera och tillämpa EU-direktiv i svensk lagstiftning. Det är därför positivt att regeringen har lyssnat på remissinstansernas kritik när det gäller berörd personkrets och ersättning till ledande befattningshavare samt att det är tillräckligt att ompröva kriterierna och inte, som först föreslagits, . Men det är olyckligt att man väljer att inte ta till sig kritiken vad gäller kravet på en särskild rapport om ersättningar till vissa befattningar inom ett noterat aktiebolag. I propositionen föreslår regeringen alltså att styrelsen i ett noterat aktiebolag för varje räkenskapsår ska ta fram en särskild rapport över ersättning till verkställande direktören, vice verkställande direktören och styrelseledamöterna. Men det är flera remissinstanser, bland andra Kollegiet för svensk bolagsstyrning, och som avstyrker förslaget och menar att det är tillräckligt att relevanta uppgifter redovisas i årsredovisningen. Vissa remissinstanser pekar också på att risken för fel och feltolkningar på så sätt minskas. Jag tror inte att stora börsbolag har några större problem med rapporteringen. Däremot riskerar varje extra administrativ belastning att bli ett problem för mindre och snabbväxande bolag som noterats som en del av sin expansionsstrategi. Det är ofta bolag som verkar i en kunskapsintensiv och innovativ miljö där konkurrensen är knivskarp när det gäller om bolaget ska etableras och noteras i eller någon annanstans i världen. Precis denna typ av bolag tror jag att vi alla här vill få fler av. Jag tror, som sagt, inte att något bolag kommer att välja bort på grund av hur de här reglerna är utformade, men ytterligare ständiga små administrativa pålagor riskerar att skapa tuvan som välter lasset. Till skillnad från regeringen gör därför vi moderater, tillsammans med remissinstanserna, bedömningen att det ändringsdirektiv från EU som finns ger utrymme för att låta rapporten om ersättningar utgöras av en del av årsredovisningen. En särskild rapport riskerar tvärtom, precis som remissinstanserna påpekar, att leda till en ökad byråkratisk börda som risken för fel ökar. Med hänvisning till detta yrkar jag bifall till reservation 1. 4 (SD): Jag kan instämma helt i det som anförde. Nya EU-regler om aktieägares rättigheter Kinesisk vattentortyr går till så att man helt enkelt droppar vatten i huvudet på offret – droppar som är ständigt återkommande och till en början och var för sig kanske inte upplevs som obehagliga men som tillsammans, när man inte kan värja sig mot dem, driver offret till vansinne. Det finns tyvärr många likheter mellan kinesisk vattentortyr och hur regeringen behandlar företag i . Det är nya rapporter och nya pålagor, likt droppar vid kinesisk vattentortyr. De är ständigt återkommande. Det handlar ju inte bara om några få enskilda rapporter. Byråkratin för företag byggs ständigt ut med nya krav, nya regler att förhålla sig till, nya certifieringar, nya redovisningar, nya miljökrav, nya branschspecifika körkort och allehanda statistikinsamling. Allt detta är delar som var för sig kan tyckas bra och ganska lätthanterliga, men precis som med dropparna i kinesisk vattentortyr är det inte varje del för sig som är ett problem, utan det är den ständiga upprepningen med nya och återkommande pålagor. är det alltså ännu en droppe som ska tillföras i tortyren, i form av en ny rapport där företag ska presentera sina styrelseersättningar. För sig och som ensam åtgärd kanske det inte låter så farligt. I princip alla bolag presenterar redan sina ersättningar i sina årsredovisningar, så de behöver bara ta upp detta stycke särskilt och skapa en egen rapport av det – bara en liten droppe till. Nej, detta hade inte varit ett problem om det hade varit den enda pålagan som företagen fått, men så ser ju inte verkligheten ut. Den fråga man kan ställa sig är givetvis varför regeringen tycker att just ersättningarna till styrelsen är så viktiga att de måste ha en egen rapport och inte kan ingå som en del i den vanliga årsredovisningen. För aktieägarna finns det mycket annat som har mycket större påverkan på bolaget än just nivån på styrelsens ersättningar. Ett företags framtidsutsikter avgörs främst av andra faktorer, som underliggande kompetens i företaget, framtida planerad teknikutveckling och direkt eller indirekt miljöpåverkan. Listan på saker som är viktiga för aktieägare att känna till kan göras hur lång som helst, och därmed kan de som älskar byråkrati, som till exempel , också ålägga företag hur många rapporter som helst. Men det är inte bra för någon. Det är inte bra för företagen att tvingas lägga tid och resurser på onödig byråkrati, och det är inte bra för aktieägarna att företagen lägger tid och resurser på onödig byråkrati. Det handlar om resurser som kunde använts till att utveckla ny teknik eller förbättra kompetensen i företaget på något annat sätt. är på väg att byråkratisera ihjäl sig, och det är ingen som tjänar på det, åtminstone inte i . Om vi ställer onödiga krav på våra företag kommer de för att komma undan dessa krav antingen att ge upp och lägga ned eller helt enkelt att flytta härifrån. Det är därför som den socialistiska ivern att sätta åt och mjölka företagare på så många sätt som möjligt är så skadlig för hela vår ekonomi och hela vårt välstånd. I stället bör vi underlätta för våra företag och ge dem möjligheter, inte begränsningar. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till samma reservation som föregående talare, nämligen reservation 1. Nya EU-regler om aktieägares rättigheter I detta anförande instämde (SD). 5 (C): Vi ska återigen fatta beslut som innebär att vi implementerar ett EU-direktiv i svensk lagstiftning. I det här fallet handlar det om aktieägares rättigheter. En ny lag ska stiftas, den om röstningsrådgivare, och inte mindre än sju andra ska ändras för att reglera kraven på redovisning av förmåner hos ledande befattningshavare i företag. Man kan invända och tycka att det inte borde behövas en anpassning och att förslagen är alltför långtgående. Men man ska då komma ihåg att det övergripande målet är ett öppnare där man kan skaffa sig en utbildning, arbeta, bosätta sig, röra sig fritt, handla med varor och tjänster, transportera saker, göra investeringar och etablera företag. Det är mycket mer som vi förväntar oss att EU ska göra, som att etablera gemensamma och höga krav på minskade klimatutsläpp, använda mindre gifter i industrin och jordbruket, förstärka djurskyddet och minska användningen av antibiotika i djurhållningen men också inom sjukvården. Att, som vill, forska fram nya läkemedel som är fria från antibiotika är ett stort gemensamt projekt där europeiska och inte minst svenska läkemedelsföretag har en stor uppgift. Teknisk utveckling och forskning av detta slag är inte bara en framtidsbransch: Det behöver göras nu! Investerarnas – aktieägarnas – kapital behövs för att finansiera ett sådant projekt. Det är de gemensamma ansträngningarna som gör skillnad, och vi ska vara medvetna om att förutsättningarna skiljer sig åt mellan medlemsländerna. EU ska vara ledande, och då måste vi arbeta tillsammans. Att bryta mot lagar ska inte innebära en konkurrensfördel för ett medlemsland, för då spricker hela samarbetstanken. Företag, stora och små, ska kunna konkurrera på lika villkor. Gemensamma och harmonierade krav minskar faktiskt behovet av att enskilda länder går före och visar vägen. Vi måste också ta krafttag mot kriminalitet och organiserad brottslighet, oavsett om det handlar om stölder, människohandel eller ekonomisk brottslighet. Då behövs ett polissamarbete, ett samarbete mellan myndigheterna och utöver det en lagstiftning som är likvärdig och som främjar transparens också inom och mellan de stora företagen. Det är detta som direktivet syftar till gentemot företagens delägare. EU-medlemskapet ger stora mervärden. Det ger svenska företag tillgång till världens största och rikaste marknad, och tillsammans i EU är vi starka nog att förhandla fram avtal om handel med och . Ensam är inte stark. Det är därför vi implementerar direktiv med följden att äldre lagar uppdateras och att en del nya lagar måste stiftas. är, till skillnad från och , inte emot några av de lagändringar som här föreslagits. Vi delar regeringens uppfattning att det är rimligt att ledande befattningshavares ersättningar redovisas öppet för aktieägarna. Det är rimligt att de som har investerat en del av sin förmögenhet, eller avstått från inkomster i detta syfte, i en pensionsfond eller ett bolag ser att det sköts på ett korrekt sätt och att god affärsetik förenas med en lönsamhet och en långsiktighet. Investerare bör kunna få ta del av sådan information och kunna fatta sina ekonomiska beslut utifrån det. Nya EU-regler om aktieägares rättigheter Jag noterar att de som yrkar avslag på utskottets förslag under punkt 1 inte motsätter sig att informationen redovisas. De tycker att den ska finnas men att den i stället ska ställas upp som noter i årsredovisningen. Jag har svårt att se den avgörande skillnaden mellan det ena och det andra sättet att redovisa. menar att framtiden får utvisa vad som är rätt. Vi vill, precis som sa, minska företagens regelbörda och arbetar med den typen av regelförändringar. Också vi är kritiska till överimplementeringen och anser att för varje ny regel som påförs företagen måste två tas bort. Regelbördor riskerar att försämra svenska företags konkurrenskraft på den inre marknaden. Dessutom försvagas hela EU:s konkurrenskraft om de samlade regelbördorna blir viktigare än ambitionen att gemensamt stärka . har, precis som och har gjort i sin reservation, tagit sikte på den regel som säger att ledande befattningshavares – vd:s, vice vd:s och styrelseledamöters – ersättningar ska redovisas i en rapport. Huruvida det är tillräckligt att göra det med hjälp av noter i årsredovisningen kan vi inte ta ställning till. Det överlåter vi åt regeringen att bedöma. Däremot är vi angelägna om att följa utvecklingen. När reglerna har trätt i kraft i medlemsländerna kommer det att visa sig hur de tillämpas. Det är rimligt att vi sedan väljer väg. Den stora frågan borde väl egentligen handla om huruvida det är rimligt att ersättningarna redovisas över huvud taget. Som jag har sagt tidigare gäller det i första hand en information som är till för aktieägare, och då är kanske inte formen för redovisningen den allra viktigaste frågan. I vår reservation menar vi att det inte borde vara nödvändigt att sätta upp en särskild rapport varje räkenskapsår. Det brister också i regeringens analys över vilka företag som omfattas och hur de påverkas av kraven. Vi vill att regeringen , det vill säga om , ska återkomma till med en full konsekvensanalys i fråga om vad detta innebär för företagen och hur den i beslutade lagstiftningen tillämpas jämfört med hur det görs i andra medlemsländer. Därför, fru talman, yrkar jag bifall till reservation nr 3. 6 (SD) replik: Då jag är från och dessutom av bondesläkt har jag vad man närmast kan beskriva som en oplockad gås med . har varit med och försämrat för oss på den skånska eller svenska landsbygden, ibland direkt genom de beslut de har varit med och drivit igenom och ibland indirekt genom de beslut de låtit andra försämra med. Enligt SLU har antalet regler som en bonde har att förhålla sig till mer än fördubblats . Det gäller för i stort sett alla bönder, oavsett inriktning. Nya EU-regler om aktieägares rättigheter Jag kan särskilt poängtera att har varit med och styrt eller varit del av regeringen. De har alltså varit med och försämrat, byråkratiskt. Mitt eget parti har under inga av dessa år suttit i regeringsställning eller haft möjlighet att påverka detta. ser vi återigen hur ställer sig på byråkratins sida mot svenska företag. pratade om harmoniserade krav. Men måste de harmoniserade kraven alltid leda till mer byråkrati för företagen? I 73-punktsprogrammet nämner man företagande inte mindre än 24 gånger, men när det väl kommer till praktisk politik ser vi återigen hur ställer sig på byråkratins sida och vill öka byråkratin för svenska företag. 7 (C) replik: Om skaffar sig sympati i denna debatt genom att hänvisa till sitt släktskap med lantbruket kan jag säga att jag också är lantbrukarson, född i . Om det ska användas som ett argument, huruvida man är född av bondesläkt, tycker jag att det är ett ganska lågt tilltag. Det berör mig djupt i hjärtat. Mina föräldrar drev ett lantbruk och var ganska framgångsrika inom samverkan i föreningsrörelsen men också inom politiken och inom LRF och Arla. Just arbetet i med att utveckla lantbruket tillsammans med kollegor i som EU byggde upp sin verksamhet tror jag präglade mina föräldrars sätt att vara bönder. Därför tar det mig extra djupt att på det här sättet använder lantbruket och enskilda lantbrukare för att kritisera ett lagförslag som också är kritiskt till. Den enda skillnaden mellan och mig är möjligen att jag tycker att vi kan låta denna lagstiftning träda i kraft och utvärdera den . Vi är kritiska på exakt samma punkter. Det som provocerar mest är troligen att jag i mitt anförande tog fasta på de styrkor och fördelar som finns med EU-medlemskapet när det handlar om att förbättra djurskyddet, minska användningen av antibiotika och göra det europeiska lantbruket mer konkurrenskraftigt gentemot exempelvis det kinesiska eller det amerikanska. Det handlar om att vi ser till att den goda djurhållningen och det antibiotikafria köttet ges de fördelar som de förtjänar. 8 (SD) replik: säger att är kritiskt på exakt samma sätt som mot de nya reglerna. Men sanningen är att det enda som lyfter är att de vill ha en konsekvensanalys. Den konsekvensanalysen kan jag hjälpa att göra, för det är inte jättesvårt att gissa vad mer byråkrati leder till. Mer byråkrati leder till ökade kostnader för företagen och till att fler företag funderar på om det inte är bättre att flytta till ett annat land. Jag tog upp det faktum att jag är av bondesläkt för att visa på det problem som tillsammans med sina allierade i olika konstellationer har skapat för just jordbrukarna. Som jag sa har man dubbelt så många regler att förhålla sig till, i princip oavsett vilken bransch man befinner sig i. Det är inte särskilt lätt att vara lantbrukare med alla de byråkratiska regler som ständigt läggs på dem. Nya EU-regler om aktieägares rättigheter tenderar att alltid prata om hur bra det ska bli för företagen. Även i 73-punktsprogrammet, som man har kommit överens om med regeringen, har man lyft företagande på ett antal punkter. Man vill liksom göra gällande att man går ut och försvarar företag. I praktiken står man här och släpper igenom regelförändringar som är precis raka motsatsen, som alltså försämrar för företag och gör att vi tvingas till ännu mer byråkrati. Tycker att man har lyckats bra, med tanke på att man bara har tillfört nya regler? 9 (C) replik: Det gläder mig på ett sätt att tar debatten om aktieägares rätt till information om ledande befattningshavares ersättning till intäkt för att diskutera januariavtalet. är ju någonting som utifrån en ganska krånglig parlamentarisk situation ändå leder en bra bit framåt. I avtalet har vi överenskommelser som innebär att vi genomför regelförenklingar för företagen, att vi sänker skatten på jobb och företagande, att vi stärker landsbygden och skapar likvärdiga förutsättningar i hela landet för bostadsbyggande och för att bedriva de gröna näringarna, investera och satsa på nya företag. Det är också kännetecknande för denna debatt att , som i grunden är ett EU-kritiskt parti, tar denna lilla förändring till intäkt för att ha en stor diskussion om att sätta landsbygd mot storstad. Jag tycker att det är orimligt. Finns det någonting som har varit till fördel för svenskt lantbruk är det just EU-medlemskapet och tillgången till de jordbruksstöd som finns inom EU och också det sätt som tillsammans ser till att stärka, förbättra och tydliggöra villkoren för att bedriva lantbruksföretag i hela . 10 (S): Det här ärendet handlar om ett EU-direktiv som ska implementeras i svensk lag, och det handlar i grund och botten om ifall aktieägare på ett enkelt och begripligt sätt ska kunna se vad de ledande företrädarna har för ersättningar. Regeringens uppfattning är att så ska vara fallet. Det handlar i grund och botten om en juridisk tolkning, och regeringen gör alltså tolkningen att EU kräver att denna rapport ska upprättas. Detta rör noterade bolag, alltså bolag som har miljon- eller miljardomsättningar, och det är ett antal institutionella placerare som drabbas av detta. Den diskussion som har förts i kammaren har däremot handlat om i princip hela företagsvärlden i . Jag kan inte riktigt se att det har med detta att göra. Det blir en debatt om helt andra saker, vilket är tråkigt. Jag tror nämligen att det bra att aktieägare kan ta särskild ställning till just ersättningarna till dem som har de ledande befattningarna, eftersom vi vet vad kopplingen mellan prestation och ersättningar, bonusar och liknande har inneburit historiskt. Det här är ju inte en helt riskfri verksamhet som bedrivs för samhället i stort. Transparens är därför bra för att människor som jag, till exempel, som inte är speciellt bevandrade i aktiekunskap men som ändå äger ett antal aktier, lätt ska kunna gå in och se hur ersättningarna ser ut för de här personerna. Det är inte lätt för gemene man att läsa och ta till sig en årsredovisning, men här får man på ett transparent och bra sätt se hur företaget presterar och hur ersättningarna till ledande företrädare sett ut. Jag tror att det perspektivet är bra. Nya EU-regler om aktieägares rättigheter I grund och botten gör som sagt regeringen den tolkningen att EU kräver detta och att det därför är juridiskt nödvändigt. Då får vi göra det oavsett om vi tycker att det är rätt eller ej. Jag är inte jurist och kan därför inte säga att det här är rätt eller fel, men jag litar på att regeringen har kompetensen att kunna tolka ett EU-direktiv och göra den bedömningen. Sedan är det precis som lyfter här, nämligen att detta måste följas upp. Politikens uppgift, oavsett vad det gäller, är att följa upp de beslut vi fattar och har fattat så att vi kan ta bra beslut. Uppföljning ingår liksom i helheten. Jag vet dock inte om man ska sätta ett datum på det.