prot · H60980 · 2019-04-24 00:00:00 — Många föreningar tvingas kompensera detta bortfall med höjda avgifter. För , som menar allvar med att fler ska kunna vara föreningsaktiva, får de här avgifterna inte utgöra en tröskel. Vi kommer därför att fortsätta att jobba för att stärka de ideella organisationernas ekonomi framöver. Jag väljer att yrka bifall endast till reservation 9 även om jag står bakom alla förslag. 55 (KD): Jag ställer mig bakom samtliga reservationer från , men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 10. förhindrade en tragedi med några sekunders marginal. När en man föll ned på tunnelbanespåret och blev medvetslös agerade 19‑åringen instinktivt. ”Jag tänkte inte alls utan förstod bara att han behövde min hjälp”, säger . , , krockade våldsamt på . När hon låg med svåra nackskador i en kvaddad bil ingrep , . ”Jag är enormt tacksam. Jag ska ge henne en blomsterbukett”, säger . Lilla blir plötsligt helt livlös på flera . Någon läkare finns inte ombord på planet, men en BVC-sköterska ser att något händer. ”Jag tar upp henne och smärtstimulerar med min knytnäve vid bröstbenet och då kommer hon ju igång igen”, säger , . Det här är tre exempel på personer som gjort frivilliga insatser. De är våra hjältar, och de är många i vårt land. Det handlar om civilkurage men är en del av civilsamhället. Faktum är att vårt land inte klarar sig utan dessa stora ideella insatser. Det är personer som glömmer sitt eget jag för en annan människas skull och ger sig hän i tjänst för andra, ofta utan att kräva något tillbaka. I det civila samhället finns allt från nätverk, tillfälliga sammanslutningar och ideella föreningar till stiftelser, kooperativ och frivilliga insatser likt dem jag beskrev. Civila samhället inklusive trossamfund Många insatser görs av kyrkor och trossamfund. Jag har själv besökt här i centrum av huvudstaden. delar den kyrkan ut mat och annat på . Går man dit en torsdagsmorgon kan man vara med om en mässa. Jag var där . Prästen och diakonerna håller mässan, och sedan rullar det in ett antal vagnar med mat från restauranger, bagerier och livsmedelsbutiker till de 100 personer i kyrkan som har anmält sig och fått en nummerbricka eftersom de behöver mat. De tillhör de hemlösa – de fattigaste av de fattiga i vårt samhälle. Trossamfund har genom långa tider gjort livet lättare för många personer som lever i utsatta situationer. Hur kan då politiken vara med och skapa möjligheter för dessa insatser? Vi jobbar med det civila samhällets villkor, bland annat möjligheter att bilda organisationer, att få statligt stöd, att bedriva ideell verksamhet och att göra människor delaktiga. Stödet till trossamfunden är viktigt ur många aspekter. Om detta stöd skulle minska eller avvecklas skulle det få stora konsekvenser för trossamfundens verksamhet. Det skulle dessutom sätta trossamfunden i en sämre ställning i förhållande till . Stödet har en stor betydelse därför att det också ger möjlighet att bedriva en religiös verksamhet på lika villkor. När det gäller det statliga stödet till olika organisationer beslutade att inte ge stöd till föreningar och organisationer som accepterar eller rent av legitimerar hedersrelaterat förtryck och hederstraditioner. Hedersrelaterat våld och förtryck har tyvärr blivit vardag för många unga människor i . Man räknar med att över 100 000 flickor och pojkar begränsas på grund av hedersförtryck. Dessa normer och värderingar hör inte hemma i ett modernt rättssamhälle. Därför måste åtgärder vidtas för att säkerställa att inga offentliga medel utbetalas till föreningar eller religiösa samfund som genomför barnvigslar och sanktionerar annan hedersrelaterad brottslighet. Utredningen för ett stärkt civilsamhälle tog upp ett antal förslag för att öka förutsättningarna för civilsamhället att arbeta. Men inte ett enda av utredningens förslag togs till vara och gjordes till verkstad av den förra regeringen. Det blev en skrivelse och inte en proposition med förslag, precis som uttryckte det här i talarstolen. Några av förslagen handlade om kompetenshöjande insatser hos offentliga aktörer på statlig, regional och lokal nivå så att de bättre kan möta civilsamhällets behov. Utredningen föreslog också att det vid införandet av nya regler ska införas ett krav på myndigheten att kartlägga vilka ekonomiska och andra konsekvenser det får för organisationer inom det civila samhället. En övervägande majoritet av remissinstanserna var positiva till dessa förslag. Men den rödgröna regeringen valde att inte införa det. Det fanns många fler genomförbara förslag i utredningen, som att öka civilsamhällets möjligheter att delta i upphandling och minskat regelkrångel för civilsamhällets organisationer. I en motion efterlyser vi kristdemokrater just detta. Avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer infördes av Alliansen på initiativ av men togs bort av den förra regeringen. får vi se vad som händer med detta framöver. Alla länder i har gåvoskatteavdrag och uppmuntrar privatpersoner och företag att ge gåvor till den ideella sektorn – alla utom . Civila samhället inklusive trossamfund systerparti i drev igenom gåvoskatteavdraget . Då var maxsumman . är det maximala beloppet per person och år. Givandet med skatteavdrag har mer än dubblerats . donerades nästan inom gåvoskatteavdraget. Alla partier i , från vänster till höger, står bakom gåvoskatteavdraget. Vi behöver införa samma system i . Det skulle sannolikt innebära ett enormt lyft för ideella organisationer och skapa nya möjligheter till sociala insatser och forskning och till människor i behov av hjälp och stöd. Trots att hade ett i jämförelse litet gåvoavdrag var genomslaget stort och växande innan avdraget togs bort. , 2012, var det 195 000 personer som nyttjade tillfället. , 2015, var det 333 000 personer som tog del av skattereduktionen till ett totalt belopp av . Organisationer som Plan och har berättat att man fick in hela mer . Ett par opinionsundersökningar har mätt svenska folkets vilja att ge och deras syn på skattelättnader för välgörande ändamål. Som alltid ska man ta opinionsmätningar med en nypa salt, men resultaten pekar i samma riktning: Förbättrad privatekonomi ökar givandet. De flesta tycker att en skattereduktion är bra. Det råder alltså ingen brist på vilja bland svenska folket. Det är dags att blir normalt i ett europeiskt perspektiv på det här området. För oss kristdemokrater är detta en viktig hörnsten i bygget av det goda samhället, där människors generositet tas till vara. Jag vill avsluta med ett citat av , katolsk biskop och kardinal, som besökte oss här i nu . Han sa: ”Det är viktigt att vi bygger broar mellan människor i stället för att bygga murar.” I detta anförande instämde (KD). 56 (S): Det pågår en kamp om demokratin, delvis i det tysta. När nationalismen och extremismen iklädda olika skepnader breder ut sig som en mörk skugga över världen och över vår samtid måste vi fråga oss om och hur vi vill ta kampen. När vi debatterar civilsamhället är det just detta vi debatterar: kampen om demokratin. För nationalister och extremister, enkelt kallade antidemokrater, är civilsamhället ett hinder och ett hot. Civilsamhällets organisationer bidrar nämligen, oavsett vilka intressen de företräder, till en viktig komponent i demokratin: att stärka tilliten människor emellan. När människor möts och vågar uttrycka sina tankar högt, vågar vara kritiska mot varandra och vågar kroka arm med varandra kring en specifik fråga uppstår en känsla av samhörighet och tillit. Vi lär oss av varandra, och vi inser att det går att tillsammans påverka och förändra. Vi lär oss att lita på varandra. Civila samhället inklusive trossamfund När antidemokrater verkar för att försvaga civilsamhället är det för att så tvivel och skapa en kultur av rädsla och misstänksamhet. De vill skapa en känsla av att det inte finns några gemensamma intressen; det finns bara vi mot dem. De vill bryta ned tilliten människor emellan så att vi inte ska våga tro på att de bästa besluten fattar vi gemensamt. Utan den övertygelsen kan inte demokratin överleva. Civilsamhället är under attack globalt. Bara skrevs över 120 lagar i ca 50 länder runt om i världen som begränsar civilsamhällets möjlighet att påverka. Lagarna handlar i stort om en striktare statlig övervakning av organisationernas arbete och om att begränsa deras resurser. Och bara mördades över 300 människorätts- och miljöförsvarare enbart för att de organiserat och engagerat sig mot orättvisor. Hur berör detta civilsamhället i ? Den trend som vi ser runt om i och i världen har ingen given immunitet mot. Även här i finns antidemokratiska krafter och ett riksdagsparti som med beundran ser på utvecklingen i länder som och , där den antidemokratiska trenden har fått fäste. De drömmer om regeringsmakten för att förverkliga sina politiska ambitioner. Det svenska civilsamhället är dock unikt. Det utgörs av 244 000 organisationer. I dessa arbetar hälften av den svenska vuxna befolkningen ideellt, och de lägger i genomsnitt ned . Här får människor vara en del av en samvaro, känna meningsfullhet och få möjligheten att på olika sätt utvecklas. De gör allt från att leda hockeyträningar, anordna poesikvällar, arrangera högtidsfester och värna om sin bostadsrättsförening till att göra akuta räddningsinsatser, som när de svenska skogarna brann . Här möts människor och bygger vidare på den tillit som är kittet i vårt demokratiska samhälle. För att det svenska civilsamhället fortsatt ska vara starkt och utvecklas är goda och långsiktiga förutsättningar av stor vikt. Här är bidragsgivandet och formerna för detta avgörande. Det är viktigt att komma ifrån kortsiktigt bidragsgivande som endast är riktat till specifika projekt. Däremot har politiken, liksom sektorn själv, ett viktigt ansvar att se till att skattemedel inte används till verksamhet som kan vara diskriminerande och stå i strid med demokrati och mänskliga rättigheter. För detta har regeringen tillsatt en särskild utredare för att göra en översyn. Översynen syftar till att säkerställa att offentliga medel går till organisationer vars verksamheter inte står i strid med samhällets grundläggande värderingar. Det är dock lika viktigt att motverka all form av detaljstyrning av civilsamhällets organisationer. Det är endast på detta sätt som civilsamhällets självständighet och särart kan försvaras. Vi har ett starkt civilsamhälle i . Det betyder att vi har desto större anledning att skydda det mot alla attacker. Styrkan i en demokrati avgörs av styrkan i dess civilsamhälle. När någon attackerar civilsamhället attackeras själva fundamentet i vår demokrati. Även här i ifrågasätts föreningsfriheten, yttrandefriheten och de mänskliga rättigheterna. För oss som är demokrater finns inget viktigare än att försvara dessa värden tillsammans med civilsamhället. Civila samhället inklusive trossamfund Med dessa ord vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. 57 (KD) replik: Tack, , för ditt fina tal om civilsamhället! Jag uppskattade det. Jag skulle ändå vilja ställa en fråga om avdragsrätt för gåvor. Vi har låtit undersöka det här, och av samtliga 29 länder som de tittat på är det bara som inte har några som helst skatteincitament för privatpersoner att donera till ideell verksamhet. Kan vi inte vara överens om att det är behjärtansvärt att människor får inte bara möjlighet att ge utan också möjlighet till en skattereduktion? När detta infördes var det maximala beloppet , och så fick man göra avdrag för . Man fick alltså dra av . Då kunde man faktiskt ge också de pengarna, om man ville, till en organisation. Eftersom jag tyckte att hade en väldigt fin ton i sitt anförande tänkte jag fråga: Kan vi inte vara överens om att vi skulle kunna stimulera den här generositeten, som har visat sig öka bland människor, med en avdragsrätt för gåvor? 58 (S) replik: Jag tackar för frågan. Detta är en fråga som jag vet berör väldigt mycket. Jag tycker att det är en viktig fråga, men som jag också har hävdat tidigare när vi haft den här debatten är det viktigaste fortfarande att se till att pengar som ska komma civilsamhället till del används på rätt sätt. Genom en sådan här skattereduktion försvinner det också en hel del pengar från staten, pengar som hade kunnat användas på ett mer långsiktigt och genomtänkt sätt för att satsa på civilsamhället. Jag tror inte att vi behöver ha den här avdragsrätten för att människor ska bidra till civilsamhället. I har vi länge haft och har fortfarande en stark tradition och kultur av att bidra och ge till organisationer och föreningar som vi tycker är viktiga och som gör gott för samhället. Jag tror inte att det givandet påverkas av att det införs en sådan här avdragsrätt. 59 (KD) replik: säger att pengarna, de förlorade skattemedlen, hade kunnat användas till någonting annat behjärtansvärt. Men egentligen har vi ju ingen aning om vart de pengarna skulle ha tagit vägen. De kan ju hamna i något helt annat, något vägbygge någonstans eller vad som helst. Det som är så bra med den här avdragsrätten, vilken som sagt finns i alla länder i utom i , är att den riktas till dessa organisationer. Jag upprepar: när detta skatteavdrag infördes, 2012, var det 195 000 personer som nyttjade det. var det 333 000 personer som nyttjade det. Jag tror inte att det är av egoistiska skäl. Man ser att pengarna riktas, och sedan kan man, som jag sa, ge även de pengarna om man vill. Civila samhället inklusive trossamfund Faktum är att Plan och , för att bara nämna ett par, beskriver att de fick in hela vardera på grund av detta – alltså 15 miljoner i extra pengar till på grund av skattereduktionen. Den norska modellen är också en väldig succé. Där delades ut genom gåvoskatteavdraget. Jag hade hoppats att vi skulle hitta något slags gemensam nämnare här, men det är lite svårt. Ni verkar ha fastnat i detta. 60 (S) replik: säger att han är osäker på hur pengarna skulle ha använts. Pengarna hade använts för satsningar på kultur, på folkbildning och på att bygga upp den infrastruktur som behövs för att även civilsamhället ska kunna fortsätta att verka och bli starkare. De pengar som vi nu sett M-KD-budgeten ta bort från det här området hade till exempel inte behövt tas bort om inte heller skattemedel försvann. Pengarna hade kunnat användas för satsningar på regioner och kommuner, som då hade kunnat få starkare ekonomi och därmed också kunnat prioritera att satsa på föreningsliv, på folkbildning, på att ge kulturen en större plats i samhället och, återigen, på infrastrukturer som behövs för att även civilsamhället ska kunna fungera. Det vi i stället ser i kommun efter kommun med borgerlig majoritet runt om i är att det är just på dessa områden det görs nedskärningar. Skattemedel är viktiga, och det är viktigt att de används på rätt sätt. Jag tror att det svenska folket är villigt att fortsätta bidra till civilsamhället oavsett om detta skatteavdrag finns eller inte. Jag tror snarare på att använda våra skattemedel med omsorg. Vi ska använda dem till att bygga ett starkare välfärdssamhälle där kulturen, folkbildningen och civilsamhället har en självklar plats. 61 (M): De ideella insatserna är en stor tillgång för samhället. Det är krafter som inte kan eller ska styras av politiker och myndigheter. De ideella krafterna och insatserna ska däremot stödjas och uppmuntras. Volontärskapet i är starkt. Vuxna och unga deltar i trygghetsvandringar på helgnätter – det är säkert många av oss i den här salen som har varit mammor och pappor eller möjligen mor- och farföräldrar på stan – hjälper hemlösa och engagerar sig mot hedersförtryck. Pensionärer tar sig tid för ideellt arbete i anslutning till skolor och fritidsverksamheter. Kyrkor, samfund och övriga ideella organisationer erbjuder mat och en säng att sova i. Listan på insatser kan göras lång. vill uppmuntra till ökad samverkan och ökat samarbete mellan , skolhälsovården, ungdomspsykiatrin och den ideella sektorn, till exempel idrottsföreningar och kultursektorn. Här finns stora möjligheter att använda sig av varandras kunskap och engagemang. Här kan staten få i uppdrag att systematiskt sammanställa goda exempel på samarbeten som finns mellan idrottsföreningar eller kulturverksamheter och olika verksamheter inom socialtjänst och skola. Det kan bland annat handla om att fler socialsekreterare arbetar i yttre tjänst tillsammans med annan fältpersonal, till exempel i mobila team med polis och . Såväl barn och unga som deras föräldrar riskerar att komma i kläm mellan olika myndigheters ansvar och skyldigheter. Detta gäller inte minst i utanförskapsområden och vid hedersrelaterade problem. Verksamheter som präglas av stress och underbemanning tenderar att inte orka samarbeta med andra verksamheter. För att mer av samarbete ska kunna ske mellan socialtjänst, skola, vård, psykiatri, polis och ideell sektor krävs det ett annat förhållningssätt än . Det är centralt att analysera och använda de goda exempel som finns gällande ökad samverkan och ökat samarbete mellan mindre kommuner samt mellan landsting/region och kommun. Statens stöd till det civila samhället är viktigt och bör fortsätta. För att stödet ska uppfattas som legitimt måste dock systemet vara transparent. Kriterierna för att erhålla stöd ska vara tydliga, och det ska finnas en grundlig granskning och uppföljning av hur stödet används. Skattepengar ska aldrig betalas ut till organisationer som inte delar det svenska samhällets grundläggande demokratiska värderingar. Det goda samhället skapar vi tillsammans. anser att en del av svaren på de utmaningar som vi ser i samhället finns just i ett systematiskt fördjupat och förbättrat samarbete mellan skola, sjukvård, socialtjänst, äldreomsorg, kultur och det civila samhället. Men det kräver tydliga politiska signaler om att detta är ett prioriterat och viktigt arbete. Civilsamhällets olika organisationer är ofta de som först möter nyanlända. Om du är troende alternativt ägnat dig åt konstnärliga eller idrottsliga aktiviteter i ditt tidigare hemland blir det naturligt för dig att söka dig till exempelvis en kyrka eller moské, en kör eller ett fotbollslag för att i en miljö som känns hyggligt bekant bygga en bas för livet i det nya landet. Jag kommer just från ett verksamhetsbesök på , som är ett av de största idrottsförbunden i . De är väldigt duktiga på det här med hur den ideella sektorn och idrotten kan användas för barn som är nyanlända i . De fångar upp dem på ett väldigt fint sätt för integration i det svenska samhället. Språket är själva grunden för att komma in i samhället. Det civila samhällets kontaktytor ger möjlighet inte bara till sociala kontakter och till att ägna sig åt personliga intressen utan också till att på ett mer systematiskt sätt få undervisning i svenska språket. Försök med detta har fallit väl ut, och regeringen bör återkomma med förslag för att öka frivilligorganisationernas möjlighet att bedriva undervisning i svenska. Civila samhället inklusive trossamfund Idéburet offentligt partnerskap, IOP, är en partnerskapsrelation mellan den idéburna och den offentliga sektorn. När en offentlig instans och en idéburen organisation ingår ett partnerskap definierar de tillsammans en samhällsutmaning. anser att IOP är en väg mot ett fördjupat samarbete mellan det offentliga och det ideella. IOP i sin nuvarande form har funnits i , och regeringen bör därför utvärdera detta arbete och komma med förslag till ytterligare fördjupning av samarbetet. 62 (L): Civila samhället inklusive trossamfund Jag ska inte uppehålla er någon lång stund. Ni kanske märker att Liberalerna har lite logistiska problem här därför att inte är här. I avsaknad av honom vill jag yrka bifall till reservation nr 8 om bidrag till det civila samhället. Tack för att ni inte tog replik på anförandet! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2018/19:MJU11 63 (S): En nations storhet och moraliska framsteg kan bedömas av hur man behandlar sina djur. Detta sägs vara bevingade ord, men de kunde och borde också vara det vi alla står för, för djurens välfärd angår oss alla. Vi påverkar alla djurens liv genom hur vi väljer att leva våra liv, hur vi konsumerar mat, kläder och saker och när vi väljer våra politiska företrädare till den här kammaren, som stiftar lagar som gäller såväl djur som människor. debatterar vi djurskydd, och det är just djurens skydd som är det viktiga i den här debatten – inte djurindustrin utan just djuren och hur vi kan förbättra för dem. Jag är en person som är intresserad av science fiction. Jag är inte minst ett . I science fiction-böcker, ‑filmer och ‑serier är det inte ovanligt att man eller kanske fram i tiden ser tillbaka på det som är nutid, , och beskriver vår tid som barbarisk. Vi förstör klimatet och utrotar den biologiska mångfalden i en fasansfull takt. Vi stänger in miljard efter miljard av djur i fabriker – tänkande, kännande djur – och avlar dem för snabb kroppstillväxt och för slakt. , och inte bara i science fiction, är jag övertygad om att mänskligheten kommer att titta tillbaka på den här perioden och undra vad vi höll på med. Vi kan göra något åt det här. Vi kan göra saker bättre. Låt oss se till att nu göra ändringar och förbättringar ordentligt. Låt oss se till att framtida generationer i alla fall kan vara lite förlåtande mot oss som lever här just . Låt oss göra det här på riktigt. Ett väldigt viktigt steg har vi faktiskt redan tagit, och det gjorde vi i och med den nya djurskyddslagen som började gälla den här månaden här i . Det är en stor seger för alla som har kämpat för djurens rättigheter och ett viktigt steg på vägen . är det uttryckligen förbjudet att överge djur. Det är nytt i djurskyddslagen och är en väldigt viktig förändring. Alla djurägare måste ha kompetens nog att tillgodose sina djurs behov. Det är två tydliga regelskärpningar som finns i den nya djurskyddslagen. Den nya djurskyddslagen innehåller även en ny, tydligare definition av vad naturligt beteende för djur är. Det är en otroligt viktig del av den nya djurskyddslagen. I texten som finns i den nya djurskyddslagen och som rör det naturliga beteendet för djur står det att djur ska hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att deras välfärd främjas, att de kan utföra sådana beteenden som de är starkt motiverade för och som är viktiga för deras välbefinnande, det vill säga det naturliga beteendet, och att beteendestörningar förebyggs. Denna tydligare definition kan betyda oerhört mycket för både tamdjur och djur som föds upp för slakt om lagen tillämpas på rätt sätt. Jag hoppas innerligt, och jag vet att vi är många som gör det, att denna skrivelse får genomslag i de nya föreskrifter som kommer att ta fram med anledning av den nya djurskyddslagen. Det kan innebära fantastiska förändringar och förbättringar för miljoner djur. Det finns även andra viktiga framsteg i den nya lagen som är värda att nämna, inte minst lex , efter katten , som innebär att det nu för många offentliganställda finns möjlighet att anmäla då man ser att ett djur lider eller missköts på något sätt. Det är en ny möjlighet som är otroligt viktig och som kommer att kunna göra livet bättre för många djur. Även om vi hoppas mycket på den nya djurskyddslagen ska vi såklart inte vara nöjda bara med den. Vi är nöjda med den, men det ska också finnas möjlighet att fortsätta framåt. måste fortsätta att vara ett föregångsland när det gäller djurskydd. Vi är det , men det finns saker som kan bli bättre – absolut betydligt bättre. Ska vi fortsätta vara ett föregångsland måste vi ständigt ta fram förslag, följa upp djurens mående och göra allt vi kan för att värna djuren. Det måste vara en pågående process. I det sammanhanget, när det handlar om djurens väl och ve , blev jag och många med mig bestörta när vi fick höra att , och bestämt sig för att avskaffa förprövning av djurstallar. Förprövning av djurstallar är utan tvekan en grundbult i det svenska djurskyddet.