prot · H60968 · 2019-03-27 00:00:00 — Mot betalning startar de rika ett eller flera brevlådeföretag och ställer upp med styrelseledamöter, aktieägare och andra målvakter. Det nya brevlådeföretaget kan i sin tur äga andra brevlådeföretag i andra skatteparadis i flera led. Det enda syftet med att gå igenom ett sådant bolag är alltså antingen att dölja någonting, undgå någonting eller kringgå någonting. Det var razzia på i Sumpan. Det säger mycket om hur långt det här har gått. Ojämlikheten är inte bara ekonomisk eller social utan minst sagt juridisk. Här har vi en girig ekonomisk elit som tror sig stå över resten av samhället och vår gemensamma demokrati. Men den fälls inte för sina brott. blåser världens ekonomiska elit vanliga skattebetalare på . I handlar det om pengar som hade kunnat finansiera våra skolor och vår gemensamma sjukvård. Det är pengar som hade kunnat finansiera bättre pensioner och ett humant flyktingmottagande. Men , med hjälp av bankerna och avancerade upplägg, trixas pengarna iväg till den ekonomiska eliten och dess lyxkonsumtion. Det här undergräver vår välfärd och demokrati. Den här girigheten måste få ett slut. Därför vill jag yrka bifall till reservation 6 i betänkandet. 135 (KD): har miljontals svenskar fått lönen inbetald på sina konton. De flesta fick lönen . Många får den . Folk har slitit hårt för sina löner. Och de är mer än väl förtjänta av den inkomst de får in. ska pengarna räcka till allt nödvändigt i livet, till boende, till mat, till andra räkningar och förhoppningsvis till något nöje och semester. Utgifterna är många. Men många människor glömmer bort den allra största utgiften de har, den som vi har debatterat här . Det finns till och med studier som visar att många människor inte vet hur stor utgift en skatt faktiskt är och hur mycket skatt som betalas för dem. Jag ska ta ett enda exempel. Det blir annars väldigt mycket siffror. Den som tjänar får ut i snitt . Det varierar från kommun till kommun, men det är i genomsnitt . Men för arbetsgivaren är kostnaden betydligt högre än . Arbetsgivaren, som ska betala sociala avgifter och skatter, har en kostnad . Av dessa får arbetstagaren in 23 000 på sitt konto. Mer än försvinner alltså i skatter och avgifter däremellan. Och många vet inte ens om det, herr talman. tycker att skattetrycket måste synliggöras. Offentliga arbetsgivare måste visa vägen genom att tydligare redovisa samtliga skatter och avgifter på lönebeskedet. Det är inte mer än rätt gentemot medborgarna, som är de egentliga ägarna till pengarna. Syftet med skatter är att finansiera välfärden: skolan, vården och omsorgen. Ett annat syfte är att styra den ekonomiska utvecklingen i en social och ekologisk riktning. vet vi att skatter försämrar ekonomins funktionssätt, och ibland leder det till osunda ekonomiska beteenden. Att ta in skatt är i grunden att ta någon annans egendom. Därför är det oerhört viktigt att skatterna används effektivt och till det som de är avsedda för. vet varifrån resurserna till välfärden kommer. Det är alla de som arbetar som skapar välstånd och välfärd, och arbete skapas av företag. Framför allt är det små och medelstora företag som skapar jobb. har fyra av fem jobb tillkommit i dessa företag. Det är därför oerhört viktigt att politiken underlättar för dessa företag och ser till att förutsättningarna för dem att verka är bra, och här finns en del att göra. Ett område gäller rättssäkerheten för företagaren. När en företagare av något skäl ska betala extra skatt har vi i en ordning som säger att skatten måste betalas innan frågan är slutligt avgjord i förvaltningsdomstolen. En entreprenör kan alltså först få sin bostad utmätt och senare frikännas i högre instans. behöver inte, som alla andra, vänta på någon lagakraftvunnen dom. Det är bara att hämta pengarna. Detta är fel. De anståndsregler som finns är begränsade och tillämpas alldeles för restriktivt. Jag och vill att anståndsreglerna ses över. Vi tycker att det måste finnas synnerliga skäl för att inte bevilja anstånd. Avslutningsvis vill jag säga att jag givetvis står bakom samtliga kristdemokratiska reservationer men av tidsskäl yrkar jag bifall endast till reservation 3. 136 (L): När man kommer in i debatten så här sent tycker jag att man kan få ägna sig åt att ge lite beröm till tidigare talare. Vi hörde mycket föredömligt redovisa de problem som finns med rättvisa och rättssäkerhet när det gäller företag som måste betala in extra skatt eller som i varje fall anser behöver betala in extra skatt. Han talade också om hur anståndsreglerna används alldeles för restriktivt. Det är uppenbart att i sitt sätt att agera inte i tillräckligt hög grad ser sig själv som en serviceinstans. I grund och botten, herr talman, måste det vara så att skattesystemet och de myndigheter som jobbar med skatten ska verka på ett sätt som gör att det blir enkelt och inte känns så betungande att företaga, skapa värde, vara en entreprenör och vara produktiv. Om en företagare bestrider att han eller hon ska betala in mer skatt bör det vara så att man helt enkelt väntar tills det hela har retts ut i domstol innan pengarna krävs in. Jag tycker att i sitt tidigare anförande verkligen satte foten på helt rätt ställe. Jag vill även berömma . Det är inte som en liberal ägnar sig åt beröm till . Vänsterpartisten berättade tidigare från talarstolen att det är fel när människor försöker smita undan skatt och som begår skattebrott. Jag tycker att och ledamoten har helt rätt i det. Skattebrott ska beivras. Ett rättvist skattesystem innebär att företagare ska veta att vill en väl och är en myndighet som man kan lita på och som kommer göra allt i sin makt för att hjälpa den enskilde företagaren. Det innebär också att alla medborgare i landet ska veta att vi som står för den politiska styrningen ser till att var och en betalar den skatt som man ska betala och att de som vill finansiera till exempel brottslighet genom ekonomiskt fusk och skattebrott drabbas av lagens fulla kraft. Skattebrott ska helt enkelt beivras. Bra, , säger jag. Det finns dock ett problem, herr talman, med resonemang. Liberalerna har nämligen genom en motion lagt ett förslag i ett annat utskott, utrikesutskottet, om att införa en så kallad Magnitskijlag i . Det skulle innebära att man kan angripa människor som bland annat har fuskat med pengar. Till detta har inte anslutit sig. vill heller inte avskaffa det veto som enskilda länder i Europeiska unionen har för att införa en Magnitskijlag på EU-nivå. vill att länder som till exempel ska kunna lägga in sitt veto mot att införa en sådan lag som skulle kunna stoppa det ekonomiska fusk som vänsterpartisten beskriver här i talarstolen. Det är klart att detta klingar falskt när man å ena sidan står här och säger att man vill beivra skattebrott och ekonomiskt fusk och å andra sidan kommer att säga något helt annat i ett annat utskott och med en annan stämma när motionen ska behandlas. Man kommer dessutom att senare vid valet till fortsätta att driva en politik som förhindrar att skattebrott beivras. Jag vill också lyfta fram en sak som tidigare tog upp i debatten. Det talades om personalliggare och hur systemet med sådana behöver utvärderas. har faktiskt redan utvärderat personalliggare. Efter att ha deltagit i utvärderingen är min slutsats att personalliggaren i vissa branscher och tillsammans med andra system verkligen utgör en alldeles för stor tyngd och börda för svenska företag. De dignar inte bara under höga skatter utan också under tuffa, svåra och byråkratiska regelverk. Det är uppenbart att inte enbart behöver sänkta skatter utan också enklare, mer rättssäkra och mer rättvisa system. Då kan den entreprenör som är duktig på att baka bröd eller den som har en ny teknisk innovation inom industrin eller den som är duktig på att brygga öl driva sitt företag och veta att det är lätt att deklarera, veta att det är enkelt att vara företagare och att man kan lita på . Man får den hjälp man behöver och behöver aldrig känna sig jagad. Går det fel löser det sig. Så borde vara. Jag vill härmed yrka bifall till den enda reservation som Liberalerna har i denna debatt. 137 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag. Det vi diskuterar är skatteförfarandelagen och folkbokföringslagen. Skatteförfarandelagen tillkom och ersatte då ett tiotal lagar som detta tidigare var uppdelat på. Folkbokföringslagen fick vi . Folkbokföringslagen handlar om att fastställa personers bosättningar och även att registrera uppgifter såsom identitet, familj och andra förhållanden. Det vi behandlar är en mängd motioner som riksdagsledamöterna har lagt fram under den allmänna motionstiden. Detta var ett område som intresserade många; det kom in många motioner. Jag hinner inte gå igenom alla förslag och vår inställning till detta område och vad man behöver göra. Jag tänkte dock göra några nedslag. Det första området jag vill ta upp är något som tidigare talare har haft uppe. Det gäller skattefel, och i det ingår skattefusk, som är ren brottslighet. Det är svårt att beräkna hur stort skattefelet är, det vill säga hur mycket som faller bort av det som egentligen borde ha betalats in. Men jobbar mycket med denna fråga och kommer med sina beräkningar så nära man kan komma. Det är självklart viktigt att det här skattefelet begränsas och minimeras så mycket det går. Självklart ska skatten betalas in. Det ska inte löna sig att skattefuska. En del är misstag. Dem får man rätta till så långt det går. Men mycket är tyvärr ren brottslighet. Man räknar med att skattefelet är ungefär 130 miljarder . I den summan finns en stor del som härrör från brottslighet, inte minst skatteflykt, som innebär att man genom brottslig skatteplanering för ut tillgångar ur landet. En del sker i landet, men det är mycket som förs ut. All skatteplanering är naturligtvis inte olaglig, men man hittar kryphål i systemet. Sedan finns det mycket som är rena lagbrott. Det kan dock vara svårt att få fast de skyldiga och bevisa brotten. är väldigt mycket pengar. Tänk vad de pengarna skulle kunna göra i vår välfärd! Det är pengar som borde betalas in, men det är till stor del brottslingar som lägger beslag på dem. är det höginkomsttagare och stora rika företag. Det är alltså personer och företag som redan har väldigt mycket pengar och som ändå lägger beslag på ännu mer genom skattefusk. Därför är det väldigt angeläget att vi ska få in de här skattepengarna. En stor del av detta är så kallade svartjobb. De går ofta hand i hand med övrig skattebrottslighet. Att man har svart arbetskraft innebär att skatter och avgifter inte betalas. Detta drabbar också arbetstagarna; de har inte rätt till försäkringar, det avsätts inte pengar till pension och så vidare. Den delen måste vi verkligen bekämpa. Det bedrivs ett omfattande arbete, men vi måste utvidga det arbetet och följa hur regelverket fungerar i praktiken, för det är fortfarande väldigt mycket pengar som försvinner. Vi har också ett internationellt samarbete. Mycket av pengarna överförs till andra länder, inte minst till skatteparadis där man betalar lägre skatt. Därför har vi ett samarbete med FN, med och inom EU. Det här jobbar regeringen väldigt mycket med. Man kan sammanfattningsvis säga att det här är ett område där det finns en oändlig potential. Vi kan försöka få in de här pengarna och därmed förbättra vår välfärd. Om vi sätter dit dem som skattefuskar gynnar det seriös verksamhet, det vill säga dem som inte skattefuskar. För hörde jag att man för varje krona som man lägger på att bekämpa skattefusk får tillbaka. Det innebär att det är viktigt att vi satsar på , på , på polisen och på alla andra myndigheter som kan bekämpa detta, eftersom det blir en investering. Det är ingen kostnad, utan vi får igen de här pengarna när man förstärker insatser. Ett annat nedslag som jag skulle vilja göra gäller gränshinder mellan olika länder. Vi har gränshinder mellan de nordiska länderna. De blir speciellt kännbara för oss i och med att vi bor intill , och . Det finns ett gränshindersamarbete inom . Där arbetar man för att ta bort gränshinder men också förhindra att nya uppstår. Det kan vara så att nya regelverk visar sig inte passa ihop mellan de olika länderna. Därmed har det uppstått nya gränshinder. Gränshinder försvårar för människor att pendla över gränsen och arbeta på andra sidan. De försvårar även handel. Brexit kan nog bli ett stort problem, inte minst för svenska företag. Det handlar även om möjligheten att flytta över gränserna. Jag kommer från . Där har vi . Vi har lyckats undanröja många gränshinder, men vi måste jobba vidare, för det uppstår nya. Det finns också gränshinder som är tröga att komma till rätta med. Det här innebär väldigt mycket pengar och bnp-tillväxt. Men självklart ökar också den personliga friheten för människor när man kan välja var man vill arbeta, var man vill studera och var man vill bo. Det uppstår även nya relationer, och nya familjer bildas över gränserna. Därför är det viktigt att vi underlättar det här i gränsregionerna. Det arbetar vi intensivt med, men vi behöver göra mycket mer. Jag tänkte också nämna folkbokföringen, som tas upp i det här betänkandet. Det kom nya regler , och de innebär framsteg. Man kan avregistrera falska identiteter som människor helt enkelt har ljugit ihop. Man kan till och med komma på kontrollbesök där man tror att någon bor eller där någon uppgett sig bo för att kolla att det verkligen stämmer. Man har också återinfört folkbokföringsbrottet, så att vi nu har ett straffansvar när oriktiga uppgifter lämnas. Det pågår ett arbete inom både och när det gäller det här. Vi förutsätter att man följer utvecklingen, eftersom det har varit problem med människor som till exempel skriver sig på en annan adress utan att fråga den som bor där. vet den som bor där inte ens om att någon är skriven där. Avslutningsvis vill jag ta upp frågan om samordningsnummer. Dessa finns till för nyanlända invandrare som inte har hunnit få personnummer; ett sådant får man först . Där finns det ett register . Det kan underlätta när man ska kontrollera att uppgifterna stämmer. Det finns också möjlighet att begära samordningsnummer från statliga myndigheter och utbildningsanordnare för att kolla att allting står rätt till. har det kommit ett förslag från bland annat om att alla nyanlända ska få samordningsnummer. Det skulle kunna vara en fördel både för de enskilda, så att de kan registreras i olika system, och för hela samhället, så att man har koll på vem som är vem. Förslaget bereds på . Det händer alltså mycket på det här området, men vi måste ständigt arbeta vidare och följa utvecklingen samt vid behov förbättra regelverket. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 21 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2018/19:155 Försörjningsstöd till återvändande IS-terrorister av (SD) till socialminister (S) 2018/19:156 Förbifart av (M) till statsrådet (S) § 22 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2018/19:450 Bygglov för solceller av (C) till statsrådet (MP) 2018/19:451 Lantmäteriet och laddstolpar av (C) till statsrådet (MP) 2018/19:452 Myggbekämpning vid Nedre av (L) till miljö- och klimatminister (MP) 2018/19:453 Samordningsnummer för asylsökande inom hälso- och sjukvården av (L) till finansminister (S) 2018/19:454 Rymdlagen av (C) till statsrådet (S) § 23 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2018/19:428 Diarieföring av besök i av (SD) till näringsminister (S) 2018/19:415 Säkerhet på biogasbussar av (M) till arbetsmarknadsminister (S) § 24 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till och med § 10 anf. 30 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 10 anf. 60 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 11 anf. 84 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 17 anf. 110 (delvis) och av talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om fördröjt svar på interpellation § 3 Ärenden för hänvisning till utskott § 4 Ärenden för bordläggning § 5 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om gränsöverskridande paketleveranstjänster betänkande 2018/19:TU9 (Beslut fattades under § 15.) § 6 Finansiell stabilitet och finansmarknadsfrågor betänkande 2018/19:FiU22 1 i (M) 2 (SD) 3 (V) 4 (KD) 5 (V) replik 6 (KD) replik 7 (V) replik 8 (KD) replik 9 (L) 10 (S) 11 (KD) replik 12 (S) replik 13 (KD) replik 14 (S) replik 16 (MP) (Beslut fattades under § 15.) § 7 Anpassning av lagen om passagerarregister till EU:s dataskyddsreform betänkande 2018/19:JuU18 17 (M) 18 (C) 19 (L) (Beslut fattades under § 15.) § 8 Genomförande av rättshjälpsdirektivet betänkande 2018/19:JuU20 20 (S) 21 (L) 22 (MP) 23 (M) 24 (S) replik 25 (M) replik 26 (S) replik 27 (M) replik 28 (C) 29 (KD) (Beslut fattades under § 15.) § 9 Åtgärder för att mildra konsekvenserna på det sociala området med anledning av brexit betänkande 2018/19:SfU24 (Beslut fattades under § 15.) § 10 Arbetsmarknad och arbetslöshetsförsäkringen betänkande 2018/19:AU6 30 (M) 31 (SD) 32 (C) 33 (M) replik 34 (C) replik 35 (M) replik 36 (C) replik 37 (V) 38 (C) replik 39 (V) replik 40 (C) replik 41 (V) replik 42 (KD) 43 GULAN AVCI (L) 44 (V) replik 45 GULAN AVCI (L) replik 46 (V) replik 47 GULAN AVCI (L) replik 48 (S) 49 (M) replik 50 (S) replik 51 (M) replik 52 (S) replik 53 GULAN AVCI (L) replik 54 (S) replik 55 ALIREZA AKHONDI (C) 56 (M) replik 57 ALIREZA AKHONDI (C) replik 58 (M) replik 59 ALIREZA AKHONDI (C) replik 60 SERKAN KÖSE (S) 61 (S) (Beslut fattades under § 15.) betänkande 2018/19:AU7 62 (M) 63 (SD) 64 (M) replik 65 (SD) replik 66 (M) replik 67 (SD) replik 68 ALIREZA AKHONDI (C) 69 (SD) replik 70 ALIREZA AKHONDI (C) replik 71 (SD) replik 72 ALIREZA AKHONDI (C) replik 73 CICZIE WEIDBY (V) 74 (KD) 75 (L) 76 (S) 77 (MP) 78 (SD) replik 79 (MP) replik 80 (SD) replik 81 (MP) replik 82 (C) 83 SERKAN KÖSE (S) 84 (SD) replik 85 SERKAN KÖSE (S) replik 86 (SD) replik 87 SERKAN KÖSE (S) replik (Beslut fattades under § 15.) § 12 Frågor om konstarterna och film betänkande 2018/19:KrU13 88 (L) 89 (M) 90 (SD) 91 (C) 92 (V) 93 (SD) replik 94 (V) replik 95 (SD) replik 96 (V) replik 97 LAWEN REDAR (S) 98 (C) replik 99 LAWEN REDAR (S) replik 100 (C) replik 101 LAWEN REDAR (S) replik 102 (SD) replik 103 LAWEN REDAR (S) replik 104 (SD) replik 105 LAWEN REDAR (S) replik (forts. § 16) § 13 Beslut om ärenden som slutdebatterats § 14 Beslut om ärende som slutdebatterats SoU12 Stöd till personer med funktionsnedsättning § 15 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde TU9 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om gränsöverskridande paketleveranstjänster FiU22 Finansiell stabilitet och finansmarknadsfrågor JuU18 Anpassning av lagen om passagerarregister till EU:s dataskyddsreform JuU20 Genomförande av rättshjälpsdirektivet SfU24 Åtgärder för att mildra konsekvenserna på det sociala området med anledning av brexit AU6 Arbetsmarknad och arbetslöshetsförsäkringen § 16 (forts. från § 12) Frågor om konstarterna och film (forts. KrU13) 106 (MP) 107 i (SD) (Beslut skulle fattas .) § 17 om investeringssparkonto betänkande 2018/19:SkU7 108 (KD) 109 (S) 110 PER ÅSLING (C) 111 (L) (Beslut skulle fattas .) § 18 om nedsatt moms på livsmedel betänkande 2018/19:SkU8 112 (SD) 113 (S) 114 (C) (Beslut skulle fattas .) betänkande 2018/19:SkU10 115 (M) 116 BO (SD) 117 PER ÅSLING (C) 118 (KD) 119 (L) 120 (S) 121 (M) replik 122 (S) replik 124 (M) replik 125 (S) replik 126 (L) replik 127 (S) replik 128 (L) replik 129 (S) replik 130 (V) (Beslut skulle fattas .) § 20 Skatteförfarande och folkbokföring betänkande 2018/19:SkU14 131 (M) 132 (SD) 133 PER ÅSLING (C) 134 (V) 135 (KD) 136 (L) 137 (S) (Beslut skulle fattas .) § 21 Anmälan om interpellationer § 22 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 23 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 24 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2019