prot · H70934 · 2019-11-19 00:00:00 — Jag tackar statsrådet för svaret på min interpellation. Bakgrunden är som sagt den avfallsförbränningsskatt som man vill införa. Regeringen har med sina stödpartier lagt fram förslag om chockhöjda skatter för kraftvärmen, något som börjar ge effekt i negativ bemärkelse i . Trots varningar från alla möjliga håll om konsekvenserna, som effektbrist i främst våra storstadsregioner, har regeringen valt att gå vidare med skatteförslagen. Det är något som senare har tvingat regeringen att vidta åtgärder för att parera effekterna av sin egen politik. motsätter sig införandet av en skatt på just avfallsförbränning. Det är främst för att den inte på vare sig ett kostnadseffektivt eller ett verkningsfullt sätt styr mot en resurseffektiv och giftfri avfallshantering. Däremot betvivlar jag inte den intention som finns med skatten. Men man måste också kunna beakta hur verkligheten ser ut när det gäller dess effektivitet. har exempelvis tidigare haft en avfallsförbränningsskatt. Det övergripande syftet var även då att gynna den avfallshantering som ansågs miljömässigt och samhällsekonomiskt fördelaktig, vilket skulle styra mot en ökad materialåtervinning. efter dess införande utvärderades skatten. I utredningen föreslog man att skatten helt skulle avskaffas med motiveringen att den inte styrde alls mot de mål som motiverade dess införande. Regeringen har ännu inte lagt fram någon ny information som skulle kullkasta den slutsatsen. Det finns inget som tyder på att den föreslagna skatten skulle öka återvinningen av material i nämnvärd utsträckning. Grundregeln för miljöpolitisk styrning är att styrmedel bör sättas in så nära problemkällan som möjligt. Gällande denna skatt gör regeringen nu raka motsatsen då man sätter in skatten längst bort från problemkällan. I den utredning som regeringen tillsatte för att utreda skattens återinförande konstateras att en skatt på förbränning av avfall inte skulle påverka beslut om produktdesign eller materialval för att underlätta materialåtervinning eller ansträngningar för att sortera ut vissa material etcetera. Ett annat problem var att allt avfall skulle beskattas lika hårt oavsett avfallets miljöpåverkan och möjlighet till annan behandling än förbränning där det är lämpligare. Min fundering gäller därför vad statsrådet menar skiljer sig från när senaste hade en skatt på avfallsförbränning. Vad är det nu som skulle kunna göra den effektivare utifrån det syftet? 12 Finansminister (S): Svaret på frågan är: Skatten har en annan utformning än den hade tidigare när vi hade en avfallsförbränningsskatt. När man gör förändringar i de nationella utsläppen inom EU ETS-systemet får det påverkan på hela EU ETS-systemet och inte som tidigare att det bara ökade möjligheten att släppa ut mer i andra länder. Den lagstiftning vi har i EU vad gäller avfall har skärpts . Det gör att avfall som eventuellt inte skulle förbrännas i inte bara deponeras på de sätt som var möjliga enligt . Delar av detta är också förändringar som har skett efter det att utredningen lade sitt betänkande på bordet. Det gör att argumenten för att införa skatten är starkare än när utredningen kom fram. 13 (SD): Visst har man gjort justeringar i förslaget som kanske påverkar de värsta avarterna när det gäller återvinning av material. Men jag har fortfarande svårt att förstå på vilket sätt statsrådet menar att det skulle bli effektivt då skatten avviker från den generella principen att det är förorenaren som ska betala. När det gäller det är man fortsatt svaret skyldig. Jag kan konstatera att statsrådet och regeringen är relativt ensamma om den tilltro som man uppvisar för skatten. Det finns ingen koppling eller några incitament för dem som utformar förpackningar för produkter. När det gäller merkostnader som övervältras på exempelvis fjärrvärmekunderna påverkas inte hushållens vilja att sortera sitt avfall då det inte spelar någon roll om man slänger allt i soporna eller sorterar allt som är möjligt. Det är även så att regeringen själv i den proposition som den lagt fram om beskattningen gör bedömningen att en full övervältring av skatten sannolikt inte leder till just ökad materialåtervinning. Den gör en sammantagen bedömning att skatten på avfallsförbränning har en mycket begränsad påverkan på de totala utsläppen av växthusgaser. Risken finns även att skatten riskerar att leda mot ökade utsläpp av växthusgaser eftersom fossilt bränsle beskattas lägre än biobränsle om man ser till energiinnehåll. Där finns någonstans ironin i det hela. Exempelvis kan utsorteringsanläggningar för avfall som kan ha erhållit stöd från Klimatklivet nu delvis tvingas betala tillbaka bidragspengar genom den skatt som införs. Styrningen leder till en minskad utsortering och återvinning av plast eftersom skatten blir högre med en ökad utsortering. Anledningen till det är att plasten har ett högt energiinnehåll relativt i förhållande till sin vikt i jämförelse med annat avfall som finns. Följden blir att om man ska kompensera för detta måste en större mängd avfall eldas då skatten är kopplad till vikt och prissätts i kronor per ton. Kontentan blir att det blir mindre lönsamt att sortera ut exempelvis plast. Listan på de remissinstanser som avvisat regeringens proposition och det förslag som tagits fram är påtagligt lång. Bland de tyngre återfinns exempelvis , , , , och Kommuner och Landsting. Även Lagrådet har avrått från ett införande med hänvisning till att skatten inte levererar gentemot de avgivna syftena. Det handlar endast om att man har kommit överens om denna typ av symbolpolitik i januariöverenskommelsen. Frågan tillbaka till statsrådet är ifall man verkligen menar att det utifrån motivet en effektivt miljö- och klimatpolitik är effektivt att införa den typen av skatt. Varför litar man inte på den bedömning som exempelvis görs av statens egen energimyndighet? 14 Finansminister (S): Tanken med skatten är att öka möjligheten att nå nationella klimatmål om nettonollutsläpp . Tanken är att det kommer att kunna påverkar vilka reinvesteringar som kommuner gör i sin energiproduktion. Fler av de anläggningar som finns kommer i stället att investera för att elda biobränsle snarare än avfall. Det är inte helt oproblematiskt som vi har det . Den avfallsförbränning som vi har sker med ett fossilt bränsle som är skattebefriat till skillnad från andra fossila bränslen. Med en skatt har man en möjlighet att långsiktigt styra hur kommuner väljer att reinvestera i sina anläggningar. förbränner vi mer avfall än vi själva producerar i . Vi har en import av avfall till . Med en skatt är tanken att det kan bli så att vi har en förbränning av avfall som är mer anpassad till det svenska avfallet, och att vi i stället har möjlighet att ha en högre andel av vår uppvärmning via fjärrvärme som är producerad med biobränsle. 15 (SD): Jag kan återigen konstatera att den sammantagna bedömning som regeringen själv gör är att det har en mycket begränsad påverkan på de totala utsläppen av växthusgaser. Jag kan inte mer än beklaga det. väljer regeringen nu att gå fram med ett flertal skatter med ringa eller obefintlig effekt på miljö- och klimatområdet. Det är något som är en del av regeringens skatteväxling i januariöverenskommelsen för att finansiera reformer som exempelvis borttagandet av värnskatten för dem som har de högsta inkomsterna. De bristande insikterna leder även till en försämrad konkurrenskraft för kraftvärmen, vilket redan har fått konsekvenser. Man behöver vidta andra åtgärder för att hantera följderna av sin egen politik. Det är någonting som även riskerar att försämra konkurrenskraften och förutsättningarna för näringslivet i stort. Det har en negativ inverkan på den sammantagna samhällsutveckling som är önskvärd med elektrifiering. Det är också sällan man kan se en så lång rad av instanser som är rörande överens om att ett förslag är illa genomtänkt och ineffektivt. Jag kan därför tyvärr inte mer än att beklaga att regeringen trots detta väljer att gå vidare med en ineffektiv symbolpolitik då man nu väljer att återinföra avfallsförbränningsskatten. 16 Finansminister (S): Det är regeringens uppfattning att det är viktigt att vi förbereder oss och inför de styrmedel som kan hjälpa oss att nå vårt klimatmål om nettonollutsläpp till 2045 – ett mål som jag gissar att inte står bakom. Jag vet inte, men jag skulle gissa att ni inte står bakom det. Och kanske ni inte heller är lika angelägna om att nå fram. Denna skatt kommer att vara en del av den gröna skatteväxlingen, så den kommer också att leda till att vi sänker skatt på inkomster eller på företagande. Det finns exempel på sådant också i årets budget, som är en del av den gröna skatteväxlingen. Däremot är avskaffandet av värnskatten inte en del av den gröna skatteväxlingen. Det är tyvärr inte så förvånande, men väldigt beklagansvärt, att sprider den typen av felaktigheter från talarstol. Jag vet som sagt inte vad som är värst – om inte vet om detta trots att jag har varit tydlig med det eller om medvetet ljuger i talarstol. Jag vet inte vilket som är värst, men ettdera är det. Det är beklagansvärt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2019/20:94 om regeringens styråra 17 Finansminister (S): har frågat mig om jag har några andra styråror i min politik att ta till för att möta en stundande lågkonjunktur och för att trygga jobb och välfärd. Hon har även frågat om det finns ytterligare styråror eller måldokument för regeringens ekonomiska politik som jag använder mig av samt vad som gör dessa styråror och måldokument mer trovärdiga och effektfulla än styråran för arbetslöshet. Under förra mandatperioden ökade sysselsättningen med över 300 000 personer, varav omkring 200 000 var utrikes födda. Sysselsättningsgraden var på historiskt höga nivåer och den högsta i EU. Arbetskraftsdeltagandet, som stigit , var också på historiskt höga nivåer. Trots den kraftiga ökningen av arbetskraftsdeltagandet minskade arbetslösheten med . Även antalet arbetade timmar ökade kontinuerligt under förra mandatperioden. Målet om lägst arbetslöshet i EU bidrog till att fokusera regeringens insatser för en bättre fungerande arbetsmarknad. med hög tillväxt syns nu en avmattning i världsekonomin och även i . står väl rustat för det fall att utvecklingen blir sämre och vi skulle gå in i en lågkonjunktur. Sedan jag tillträdde som finansminister har de underskott som den moderatledda regeringen lämnade efter sig vänts till överskott. Ordning och reda råder i de offentliga finanserna. Statsskuldskvoten är den lägsta . Tack vare att regeringen har rustat kan vi möta avmattningen och en eventuell lågkonjunktur och fortsätta att ta oss an samhällsproblemen. Med januariavtalet som grund lägger regeringen fram en lång rad förslag, exempelvis integrationsåret, , etableringsjobben och ytterligare 20 välfärdsmiljarder till kommuner och landsting. 18 (M): Jag kan bara konstatera att vad finansministern inte nämnde var reformer som friår, och att de ytterligare välfärdsmiljarderna är riktade, vilket kommunerna inte välkomnar om de ska klara av sitt välfärdsuppdrag. Reformer som regeringen tidigare lagt fram i form av extratjänster och beredskapsjobb var inte heller helt lyckade. Jag hoppas verkligen att regeringen lyckas bättre . Inför valet gick Socialdemokraterna till val på att skulle ha den lägsta arbetslösheten av EU:s 28 medlemsländer. På partikongressen 2013 lanserade det storstilade löftet: ”Vi ska nå lägst arbetslöshet i EU. Det är det förpliktigande delmålet, men vi ska åt full sysselsättning. Det, mina vänner, det är socialdemokratisk politik”. Där och då kanske 2020 upplevdes som lagom långt bort. Arbetslösheten anses av en del vara ett ganska trubbigt mål eftersom det är beroende av hur det går för andra EU-länder. Men det var det mål som Socialdemokraterna valde att gå till val på. Målet har också varit med i regeringens budget fram till , då man har valt att bort arbetslöshetsmålet. Om jag hade varit socialdemokrat hade jag förmodligen gjort exakt likadant, för ett större misslyckande är svårt att finna. Finansministerns egna argument för att målet togs bort förklarade hon i en intervju i Ekot : Att ha det målet under förra mandatperioden, det var ju liksom bra. Det var en bra styråra för politiken. hade plats 10 bland de övriga EU-länderna. är vi på plats 23 i arbetslöshetsligan. Det är en bottenplats som vi delar med länder som , , och . Det var alltså som Socialdemokraterna satte upp målet om EU:s lägsta arbetslöshet. Det är inte så att regeringen inte har haft tid på sig att inte bara stå vid en styråra utan att också styra skeppet åt rätt håll – och detta i en konjunktur med vind i seglen. Det kanske mer kan beskrivas som att bleke har rått. Om man ska vara ärlig får man säga att denna styråra har lett mot botten, där varken kaptenen eller hans sjömän har lyckats vända skutan. har vi en januariöverenskommelse som saknar både tydliga mål och effektfulla reformer för högre tillväxt och full sysselsättning. ökar arbetslösheten, och allt tyder på att svensk ekonomi försvagas. Kan en finansminister vara nöjd med sin styråra som satte upp målet att ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020 när resultatet blev plats 25 och startpunkten var plats 10? 19 (M): Detta är en angelägen debatt med finansministern eftersom läget i ser ut som det gör. Behoven är uppenbarligen stora på en rad områden. Det gäller självklart vårt försvar, vår polis, ordning och reda i allmänhet och trygghet och arbetsro i våra skolor. Det behövs helt enkelt resurser, åtgärder och reformer överallt för att ska kunna bryta den mycket negativa spiral som vi har hamnat i. I det här läget vänder också konjunkturen nedåt, precis som påpekade. Det gör att knappa resurser, som det alltid är fråga om i ekonomi och offentliga finanser, är ännu knappare. Desto viktigare då, fru talman, att vi har en finansminister som har koll på pengarna och att vi har ett finansdepartement som i sin helhet förstår att prioritera och göra det som gör mest nytta för svenska folket med de pengar som kommer in. Stora mängder forskning, utredningar och så vidare visar att en avgörande förutsättning för att en finansminister ska kunna ha koll på ekonomin – men också för att vi som bor i den ekonomi som finansministern borde ha koll på – och kunna utvärdera vad som händer är att man styr den ekonomiska politiken mot något. Det måste finnas ett mål eller ett syfte med den ekonomiska politik som bedrivs. Målet kan se lite olika ut i olika länder. I har det traditionellt sett varit så att vi har haft ett överskottsmål som vi har styrt de offentliga finanserna mot så att resurserna inte ska ta slut och för att vi inte ska bli exponerade för marknadskrafter runt om på olika finansiella marknader som driver isär landet. Man kan fundera på vilka styråror svensk politik nu styr med. frågade om arbetslöshetsmålet, där nu efter revideringar är femma från slutet i Europeiska unionen. Vi är alltså det femte sämsta landet i hela EU på jobben, trots att vi enligt finansministern skulle vara bäst. ligger näst sist innevarande år när det gäller utvecklingen av bnp per capita i hela Europeiska unionen. bedöms vi vara i särklass sämst i hela EU när det kommer till bnp-utveckling. När det gäller de offentliga finanserna bedömer jag att det i modern tid inte har funnits någon finansminister som har avvikit från överskottsmålet så mycket som . Den högsta siffra som finansministern enligt har åstadkommit är i strukturellt sparande. har det legat strax under eller till och med knappt över nollan. Vi upprätthåller alltså i praktiken inte överskottsmålet, vilket finansministern också har fått kraftig kritik för från bland andra . Finansministern har dessutom nu meddelat att hon vill avskaffa överskottsmålet, trots dyra och heliga löften om att så inte skulle ske. Jag har en fråga som finansministern behöver svara på. Om politiken inte styr mot ett sysselsättningsmål, vilket den uppenbarligen inte gör eftersom är femma från slutet i Europeiska unionen, om den inte styr mot hög ekonomisk tillväxt, vilket den uppenbarligen inte gör eftersom är sämst i Europeiska unionen , och om den inte styr mot ett överskottsmål, vilket den uppenbarligen inte gör eftersom vi inte upprätthåller målet och eftersom finansministern dessutom offentligt har sagt att hon vill avskaffa det är frågan: Vad styr finansministern de offentliga finanserna mot? Vad är syftet med politiken? Vad är det vi ska åstadkomma? Vad ska finansministern utvärderas mot? Om det inte är jobben, inte är tillväxten och inte är överskottsmålet, vad kvarstår då för den ekonomiska politiken? Detta är faktiskt finansministern skyldig inte bara mig utan hela svenska folket ett svar på. 20 Finansminister (S): Det är vågat av en moderat att börja prata om det strukturella sparandet, särskilt en moderat som jobbade på 2014. Då hade vi det största budgetunderskottet sedan budgetsaneringen. Trots att vi var i en kraftigt uppgående konjunktur ärvde jag mycket stora budgetunderskott efter tid på – de största sedan budgetsaneringen. Om jag inte missminner mig var det strukturella sparandet minus i ett läge där överskottsmålet låg på över en konjunkturcykel – långt ifrån det ramverk vi hade. Det är modigt och vågat, . Det jag har gjort som finansminister är att sanera upp i de underskott som lämnade efter sig. har vi ordning och reda i statsfinanserna. Vi har betalat av på statsskulden och kan möta en kommande konjunkturavmattning inte med besparingar, som vi hade behövt om vi inte hade städat upp, utan med att fortsätta satsa på viktiga åtgärder för att stärka samhället och samhällsuppbyggnaden. Vi behöver nämligen investera mer i det vi gör tillsammans. Vi behöver anställa fler poliser. Vi behöver öka resurserna till , , , , och . Allt det gör vi i budgeten. Vi behöver satsa mer på skolor, på barnomsorgen, på sjukvården och på en trygg vardag för våra äldre. Det gör vi i budgeten. Vi behöver se till att fler arbetslösa kommer i arbete. Det gör vi också i den här budgeten, efter den kraftiga nedmontering som skedde i och budget. Det som händer på svensk arbetsmarknad är att vi har haft med en väldigt kraftig ökning av sysselsättningen. Över 300 000 fler arbetar. Det gör att arbetslösheten skulle ha fallit tillbaka kraftigt om det inte också var så att fler människor söker sig ut på arbetsmarknaden. Det är vad som har hänt: Arbetskraftsdeltagandet har ökat, inte minst bland utrikes födda kvinnor. Trots att vi haft en arbetsmarknad som går urstarkt har arbetslösheten därför inte fallit tillbaka på det sätt som den annars skulle ha gjort. Under det här året ser vi att antalet inskrivna på Arbetsförmedlingen ökar. Det finns flera orsaker till det, men en är förstås den budget som röstade igenom i . Under det här året har antalet inskrivna på Arbetsförmedlingen ökat med 20 000 personer. är effekten av den budget tryckte igenom här i kammare att antalet subventionerade anställningar har minskat med 15 000. Kanske, ärade riksdagsledamöter, finns det ett samband mellan de beslut ni har fattat här i och ökningen av antalet inskrivna på Arbetsförmedlingen. 21 (M): Jag tycker inte att det är speciellt modigt av finansministern att stå här och vara ganska självgod. Det är anmärkningsvärt med en finansminister som utger sig för att vara nöjd. Trots en lång och utdragen högkonjunktur har ju regeringen inte lyckats nå sitt mål om EU:s lägsta arbetslöshet. Enligt hade 330 000 fler varit sysselsatta i om regeringen hade lyckats med sitt mål om EU:s lägsta arbetslöshet – 330 000 fler människor som gick till jobbet , 330 000 människor som var med och bidrog till den gemensamma välvärden, inte minst ute i våra kommuner, 330 000 fler som bidrar i stället för att gå på bidrag. Om regeringen hade lyckats med sitt mål hade våra kommuner, av vilka många går på knäna för att klara sitt uppdrag vad det gäller skola, vård och omsorg, varit betydligt bättre rustade inför en kommande lågkonjunktur. Även finansministerns utrymme hade sett helt annorlunda ut, då skatteintäkterna hade varit högre och bidragsutgifterna lägre – ganska enkel matematik. Vad andra länder har lyckats med, fru talman, som denna regering inte har lyckats med är framför allt att minska arbetslösheten bland utrikes födda. I ligger motsvarande grupp kvar på en hög arbetslöshet, som gruppen i sig har vuxit till sig. Vi ser också att långtidsarbetslösheten ökar, inte minskar, inte minst bland utrikes födda kvinnor. Både finansministern och jag vet att nedgångar i ekonomin i första hand slår mot dem som har svagast förankring på arbetsmarknaden. Trots en långdragen högkonjunktur har regeringen inte lyckats med att stärka deras roll. Båtarna har susat förbi, och dessa har blivit kvar på kajen. Länder som och har nått betydligt lägre nivåer vad det gäller utanförskapet. Man har genomfört genomgripande strukturreformer i stället för en styråra. Kan vi i också se fram emot genomgripande strukturreformer i stället för ett önsketänkande i form av styråror – reformer som de facto leder till att människor har ett jobb att gå till och är med och bidrar i stället för att gå på bidrag? 22 (M): Fru talman och finansministern! Först och främst vill jag ge en korrekt verklighetsbeskrivning. Låt oss blicka tillbaka på den svenska ekonomiska nutidshistorien. Åren Alliansen styrde hade vi ett strukturellt sparande , andra året , därefter 1,7; 1,4; 1,0; 0,2; minus 0,7 och minus . Det ger ett sammanvägt resultat på 0,9 eller , det vill säga precis i enlighet med det överskottsmål som då var fastlagt att gälla i landet. Finansministern däremot har haft ett strukturellt sparande på minus 0,4; 0,3; 0,5 och minus . Det ger ett genomsnitt på , enligt , det vill säga en mycket kraftig avvikelse från de skyddsvallar som vi gemensamt har beslutat att ha för den svenska ekonomin. Det gör nu mer sårbart än vad vi borde vara, det gör det mycket svårare att hantera nedgång i ekonomin och det fördjupar den oro som finns kring väldigt många av de allvarliga samhällsproblem som vi nu ser. Med detta korrigerande av finansministerns mycket tveksamma uttalande kring hur det ligger till med det offentliga sparandet vill jag upprepa min fråga till finansministern. Om vi ligger femte sist i EU när det gäller arbetslösheten, om vi ligger näst sist när det gäller bnp-per-capita-utveckling och om vi ligger långt ifrån att nå överskottsmålet – vi ligger alltså dåligt till när det gäller sysselsättning, vi ligger näst sämst till när det gäller tillväxt och finansministern själv har velat avskaffa den viktigaste styråran för de offentliga finanserna – är min fråga till den sms:ande finansministern: Vad styr vi egentligen svenska offentliga finanser mot? 23 Finansminister (S): Finansministern sms:ar inte utan kollar igenom finansplanerna från föregående år för att titta på vilka siffror vi har för det strukturella sparandet. Jag återkommer gärna kring det i en debatt med framöver. Det är dock en stor skillnad på läget när jag klev in på och läget när klev in på . När klev in 2006 ärvde man mycket stora överskott från den då sittande socialdemokratiska regeringen. När jag klev in på ärvde jag mycket stora budgetunderskott från den då sittande moderatledda regeringen. Det var för övrigt tredje gången i modern svensk ekonomisk-politisk historia som vi socialdemokrater tog över regeringsmakten efter borgerliga regeringar, och alla tre gångerna lämnade man efter sig mycket stora underskott i de offentliga finanserna, så även den här gången. Under slutet av förra mandatperioden styrde vi finanspolitiken med vetskap om att vi är på väg att förändra överskottsmålet till en tredjedels procent av bnp. Jag tyckte redan när jag inledde den processen att ett balansmål hade varit bättre. Det är en ståndpunkt som jag står fast vid, och jag kan notera att allt fler debattörer sluter upp bakom den ståndpunkten, så även till exempel den moderat som leder Kommuner och Landsting. Det innebär inte att man inte skulle ha någon styråra utan att man bara skulle styra mot ett annat mål.