prot · H60993 · 2019-05-15 00:00:00 — Det handlar med andra ord om de värderingar som utgjort grunden för den europeiska värdegemenskapen och som i kombination med den fria rörligheten är EU-samarbetets största tillgång. EU behöver ett ledarskap som ser den djupa betydelsen av försoning mellan nationer och folk och som agerar för en gemenskap byggd på mer än ekonomi och pengar. Detta är väsentligt, inte minst i relation till omvärlden. Oavsett om det gäller kriget i , diktaturen i , utvecklingen i eller förföljelsen av kristna har EU möjlighet att göra skillnad. Därför arbetar för ett EU som talar med en röst i utrikespolitiken och som alltid prioriterar människovärde och mänskliga rättigheter högst. Verksamheten i Europeiska unionen Vårt löfte inför Europaparlamentsvalet var att kombinera visionen om samarbete och samverkan mellan länder med en vaksamhet när det gäller subsidiariteten. Ideologiskt bärs detta upp av den kristdemokratiska subsidiaritetsprincipen, som går ut på att politiskt beslutsfattande ska ske på lägsta och mest ändamålsenliga nivå. När vi kristdemokrater analyserar beslutsfattandet i utifrån våra värderingar om personlig frihet och maktdelning väljer vi att vara tydliga: EU:s institutioner och beslutsfattare måste i högre grad visa förståelse för att det finns gränser för vad som kan och bör skötas på EU-nivå. Utan den förståelsen, om ett EU som är lagom, hotas grunderna för Europatanken och unionens folkliga förankring. För svensk kristdemokrati är subsidiariteten både en drivkraft och en utmaning. Därför var det en viktig framgång när den samlade i ställde sig bakom vårt förslag från valrörelsen om en särskild subsidiaritetskommissionär. Förslaget blev glädjande nog också verklighet när fördelade ansvarsområdena i den då nyvalda kommissionen. Efter den brittiska folkomröstningen om brexit 2016 har debattens vågor gått höga när det gäller Europasamarbetet och EU:s framtid. Det har fått federalismens förespråkare att vädra morgonluft men även de krafter som verkar för ett försvagat EU. Som varma Europavänner, med respekt för medlemsländernas egen beslutsrätt, står för ett tydligt alternativ i framtidsdebatten. Låt mig ge några korta exempel. Det första exemplet är EU:s budget. När lämnar EU uppstår ett hål i den gemensamma budgeten. står unionen även fortsättningsvis inför viktiga och stora uppgifter som kräver finansiering. Hur denna ekvation ska gå ihop diskuteras intensivt. Vissa föreslår EU-skatt och kraftigt höjda medlemsavgifter. Omprioriteringar inom en redan alltför stor budget, säger . Det andra exemplet är försvarssamarbetet. Frågan hur EU kan användas för att stärka säkerhet i en situation där instabilitet och osäkerhet ökar är högst relevant. Samarbetet kring forskning, materielutveckling och enskilda fredsbevarande insatser är viktigt och ska välkomnas. Men polariseringen i debatten skapar låsningar – å ena sidan finns vänsterpartierna, som ser spöken i form av ökad militarisering, å andra sidan finns medlemsländer som , som verkar för en gemensam EU-armé. svar i den här frågan är Nato. har de västliga demokratiernas försvarsallians bidragit till fred och säkerhet i och världen, och det ska vi bygga vidare på. Parallella militära strukturer i skapar fler problem än de löser. Det tredje exemplet är de sociala frågorna. Den och socialdemokrater har, som vi vet, gjort till sin huvuduppgift att skapa en så kallad social pelare. Trots att detta handlar om politikområden som är nationell kompetens har vänstern fått med sig i detta projekt, som genomfört skulle innebära en historiskt omfattande och långtgående maktöverföring till . Verksamheten i Europeiska unionen säger ja till sociala reformer och fungerande välfärd i hela men nej till att svensk välfärdspolitik och svensk föräldraförsäkring ska avgöras i . Vägen framåt för och därefter är ett effektivt samarbete som förmår att leverera lösningar på gränsöverskridande problem – ett mer solidariskt och ansvarstagande samarbete och ett nära samarbete med respekt för olikheten. 125 (V) replik: har gått till EU-val på att imitera Trumps slogan: Make lagom again. Trots att och sitter i EU:s största partigrupp, som sitter på mycket makt och besitter alla tunga positioner, försöker man lite lagom till EU-valet att framstå som EU-kritiker – i vart fall lite lagom. I KD:s reservation nr 15 står det: ”Att EU talar med en röst i utrikespolitiken är väsentligt för medlemsländernas intressen.” Man kan då lätt få intrycket att vi skulle ha lite mer gemensam utrikespolitik i KD:s lagom-EU. Men detta att följa Trump, inte bara när det gäller sloganer utan också i politisk handling, verkar ha blivit KD:s nya grej. Jag ska ta några exempel. Man talar om gemensam utrikespolitik i EU. Men när EU säger att man vill ha en tvåstatslösning mellan och vill KD, precis som Trump, flytta till , något som EU har fördömt i sin gemensamma utrikespolitik. tog också emot israeliska bosättare som inte erkänner ockupationen av och som förespråkar fördrivning av palestinier från deras mark. För en månad sedan reste till och var huvudtalare på ett möte för abortmotståndare och homofober. Många har kallat detta möte för ett hatmöte. Detta är tre exempel på att har följt Trumps politik tätt i spåren. Jag tror inte att vill göra EU lagom again. Jag tror att vill make till en plats för rå, kall högerpolitik som slår mot kvinnor, hbtq-aktivister och fredsaktivister. Det är inget lagom EU. 126 (KD) replik: Om hade lyssnat på vad jag sa om subsidiariteten hade han förstått att det innebär att makt kan flyttas både uppåt och nedåt. Det finns flera områden i de stora utmaningar som har där vi inte behöver mindre av överstatlighet utan i stället mer. Det är detta som är subsidiaritetens inneboende väsen. Ett exempel på det är klimatfrågan. Där behöver vi inte mindre samarbete i utan mer. Kampen mot organiserad brottslighet och terrorism är också ett område där vi inte behöver mindre samarbete, utan vi behöver mer samarbete för att brotta ned de krafter som hotar vår säkerhet. Verksamheten i Europeiska unionen Det är samma sak när det gäller ökad konkurrenskraft. Vi behöver mer samarbete och en bättre fungerande inre marknad och en bättre fungerande fri rörlighet i för att ska ha en möjlighet att göra sig gällande i den konkurrens som råder runt om i världen. Samma sak gäller också på utrikespolitikens område. Utan att EU talar med en röst minskar vår möjlighet som kontinent att göra någon som helst skillnad. Därför är utrikespolitiken också ett viktigt område där vi behöver mer av samarbete, inte mindre. Jag vill sluta med två frågor. Vilka bevis har för sitt påstående att jag har bjudit in bosättaraktivister till ? Vilka bevis har för anklagelsen att jag har varit huvudtalare på en hatkonferens? Berätta för svenska folket i talarstol var de bevisen finns! 127 (V) replik: Subsidiaritetsprincipen känns som någonting man inte kan vara emot, för det är i grunden en väldigt fin tanke att rätt sak ska beslutas på rätt nivå. Jag vill inte att kommuner runt om i ska börja lagstifta, för det är någonting vi håller på med här i riksdag. Jag hör ofta om subsidiaritetstanken i EU, men jag ser den väldigt sällan. Jag har själv jobbat med EU-byråkrati, som EU-byråkrat, för att hantera EU-stöd. Jag såg aldrig subsidiaritetsprincipen i närheten av mitt arbete. Det var alltid någon annanstans – en bra bit bort, där man inte förstod hur verkligheten lokalt i var – som man bestämde hur det skulle gå till. Därför känner jag ofta att det är mer fina ord än faktisk verklighet. Man kan ta de exempel som är inne på. Jag tror att det är viktigt att lyfta fram just militären, som han gjorde. säger tydligt och klart att man vill ha en EU-armé. Vi i säger: Det vill inte vi. Det vill inte svenska folket. Det finns många folk i som inte vill att vi ska hålla på med något slags försvarsallians. När det gäller organiserad brottslighet vet vi att Eppo, den här åklagarmyndigheten, ska utreda terroristbrott trots att alla 28 medlemsstater har olika lagstiftningar. Hur ska det gå till? Jag har i varje fall inte förstått hur man ska lyckas med det. Vilken lagstiftning ska det vara i vilket land? När det gäller klimat och den inre marknaden är problemet just att klimatet inte står över den inre marknaden. Den inre marknaden står alltid över klimatet. Det gör att EU är ett hinder för klimatutveckling. Men det är klart att vi ska lösa klimatfrågan, och då är EU-nivå bättre än att vi försöker med detta här i riksdag. När det gäller utrikespolitiken uttalar man sig ibland gemensamt från EU, och det blir ett starkare och mer kraftfullt uttalande. Men det är verkligen inte alltid det som kommer mest framåt. ville att jag skulle presentera bevis. Jag tycker att det snarare är tvärtom. Det är som ska presentera sina bevis. Varför deltar han i dessa möten? Varför bjuder han in dessa personer? Det är snarare han än jag som ska presentera bevis. Vi vet att det har skett. Han behöver svara på varför han har gjort det. 128 (KD) replik: Verksamheten i Europeiska unionen Vi vet att det har skett, säger om de här anklagelserna. Sedan ska jag bevisa motsatsen. Vi har inte omvänd bevisbörda i . anklagar mig för att ha varit huvudtalare på en hatkonferens och för att ha bjudit in bosättaraktivister till . Jag ger dig en möjlighet att från talarstol ta tillbaka detta eller att bevisa att detta är sant. 129 (L): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 16 under punkt 5. Det är en gemensam reservation från Liberalerna, och om Magnitskijsanktioner i EU. Jag började engagera mig politiskt . Jag var då . Men jag gick inte direkt med i dåvarande och , utan jag började engagera mig i det som hette Ja till . De drev en kampanj för att skulle bli medlem i Europeiska unionen. Jag fick en massa klistermärken där det stod: Rösta ja för barnens skull! Rösta ja för ekonomins skull! Rösta ja för miljöns skull! Rösta ja för jobbens skull! Det fanns ett där det stod: Rösta ja för kvinnornas skull! Det fanns faktiskt inget där det stod: Rösta ja för männens skull! Men det fanns ett där det stod: Rösta ja för kvinnornas skull! Jag gick runt i hela och och satte upp klistermärken på lyktstolpar. Det visade sig sedan att det valdistriktet var det enda i där det blev en nej-majoritet i folkomröstningen, men jag tror inte att det nödvändigtvis var en följd av just min insats. Det slog mig att man betraktade Europasamarbetet som framtiden. Det var slut. Apartheidsystemet hade runnit ned i historiens skitigaste avlopp. visste egentligen ingen vilka , Recep eller var. Jo, Trump var känd men inte som politiker. Man blickade framåt. Det fanns enorma tragedier runt om i världen, även i , till exempel kriget i Bosnien. Men det fanns en framåtanda och en tro på att globaliseringen, frihandeln och demokratin verkligen hade kommit för att stanna. , senare, tvingas jag gå ut i en Europavalrörelse och argumentera för varför detta samarbete över huvud taget behövs – inför människor som säger att vi ska ha svexit. Det gäller i praktiken två partier här inne, även om de för stunden inte talar så högt om det. Vi har sett brexitomröstningen i och det enorma kaos som har följt av den. Men framför allt ser vi en våg av auktoritära stater och gaphalsar. Det är populism och extremism som breder ut sig. Det är en sorts mobbmentalitet i sociala medier och så vidare. Vi har ett mycket hårdare klimat . Framför allt ser vi hur demokratin går tillbaka på många områden. För mig som liberal är det en väldigt oroväckande utveckling. Jag vill att ska vara en dynamisk, demokratisk, fri och socialt engagerad kontinent, där människor får mer frihet, där människor kan lyftas ur fattigdom och där vi blickar framåt. Verksamheten i Europeiska unionen I det perspektivet, fru talman, finns det ingen annan väg framåt än att fördjupa Europasamarbetet. Vi står nämligen inför utmaningar när det gäller klimathot, enorma flyktingströmmar, sönderfallet i vår omvärld, i och i , och de väldiga problem som finns i . Det är problem både internt i och i agerande gentemot sina grannländer och så vidare. Följden av detta är att vi gemensamt måste fatta de långsiktiga strategiska besluten för vår kontinent. När de sydeuropeiska länderna befriades från det fascistiska oket och militärjuntorna blev de medlemmar i . När de östeuropeiska länderna befriades från det socialistiska och kommunistiska oket blev de medlemmar i . Det vi nu står inför är att på olika sätt stötta och stärka de länder som vill närma sig EU. Det är länder som ligger i vårt närområde men som ännu inte är medlemmar i unionen. Det handlar om att knyta dem närmare oss, integrera dem i våra marknader, ge människor möjligheter att komma hit och jobba, ge studenter möjligheter att enkelt plugga i andra länder i och så vidare. Det handlar om , , och länder på västra som inte är medlemmar i än: , och och så vidare. Jag delar inte exakt och slutsatser, men det handlar också om den debatt om Europeiska unionens framtid som förs, om vilken väg man ska gå framåt. Låt mig avslutningsvis beröra ett annat område som tyvärr, tycker jag, ännu inte har fått den uppmärksamhet som det borde få! Det gäller det som händer i och det stundande omvalet i . Låt oss notera att är världens fjärde största stad, efter , och . Det är största stad. Det som principiellt är mycket viktigt att förstå och det som är nytt i turkisk politik är att den politiska regimen i landet inte erkänner ett officiellt fastslaget valresultat. Det är alltså ett land som kandiderar till att bli medlem i Europeiska unionen och som ogiltigförklarar ett officiellt fastslaget valresultat i en stad med 15 miljoner invånare. Detta har förstås att göra med att är en central kloss i president grandiosa projekt för att omstöpa till en islamisk auktoritär stat med en hårdhänt president med närmast obegränsade befogenheter. Förlorar presidenten i kontrollen över innebär det att man förlorar kontrollen över megaprojekt, som den nya kanal som ska förbinda med . Man förlorar kontrollen över den nya flygplatsen och många andra stora projekt. Väldigt mycket av den korruption som finns i är också kopplad till ekonomin i . Det här kan Europeiska unionen och omvärlden inte acceptera. Man måste vara oerhört tydlig i detta läge: dels kritisera att valresultatet i borgmästarvalet i ogiltigförklaras, dels vara mycket tydlig med att om har för avsikt att vara en demokrati finns det vissa spelregler som demokratier ska följa. Till dessa spelregler hör inte att bedriva makten på det sätt som president och hans parti i allians med partiet gör just . Jag önskar att det skulle komma en tydligare signal också från i den här frågan, det vill säga att man tydligt fördömer agerande vad gäller . Verksamheten i Europeiska unionen Jag stannar där, fru talman, och ber om ursäkt för att jag dragit över min talartid . (forts. § 19) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 17 Beslut om ärenden som slutdebatterats Punkt 2 () 2. res. 2 (KD) 22 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 63 M, 60 SD, 29 C, 1 V, 14 L, 15 MP 2:1 V, 21 KD Avstod:1 SD, 24 V Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - (SD) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. (V) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Punkt 3 (Enprocentregeln) 2. res. 3 (SD) 61 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 63 M, 29 C, 26 V, 21 KD, 14 L, 15 MP Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Punkt 5 (Musiklivets villkor) 2. res. 5 (V) 26 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 63 M, 61 SD, 29 C, 21 KD, 14 L, 15 MP Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Punkt 6 (Scenkonstallianser) 2. res. 6 (M) 63 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 61 SD, 29 C, 26 V, 21 KD, 14 L, 15 MP Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Punkt 8 (Särskilt konstnärligt nationellt uppdrag) 2. res. 8 (L) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 63 M, 61 SD, 29 C, 26 V, 21 KD, 15 MP Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Former för styrning och finansiering) 2. res. 1 (M, L) 77 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 61 SD, 29 C, 26 V, 21 KD, 15 MP 1:63 M, 14 L Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Punkt 5 (Kultur i hela landet) 2. res. 5 (C) 29 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 63 M, 61 SD, 26 V, 21 KD, 14 L, 15 MP Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Punkt 8 (Kulturkanon) 2. res. 8 (SD) 62 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 63 M, 29 C, 26 V, 20 KD, 14 L, 15 MP 8:61 SD, 1 KD Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - (KD) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Kammaren biföll utskottets förslag. KrU10 Idrott och friluftsliv Punkt 1 (Måluppfyllelse) 2. res. 1 (L) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 63 M, 61 SD, 29 C, 26 V, 21 KD, 15 MP Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Punkt 3 (Barns tillgång till idrott) 2. res. 3 (C) 3. res. 4 (V) 30 för res. 26 för res. Kammaren biträdde res. (KD) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 29 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 63 M, 61 SD, 21 KD, 14 L, 15 MP Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Punkt 9 (Övriga dopningsfrågor) 2. res. 14 (KD) 21 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 63 M, 29 C, 26 V, 14 L, 15 MP Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Punkt 13 (Äldres tillgång till idrott) 2. res. 18 (M) 63 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 61 SD, 29 C, 21 KD, 14 L, 15 MP Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Punkt 20 (Integrera friluftsliv inom fler samhällssektorer) 2. res. 21 (SD) 61 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:87 S, 63 M, 29 C, 26 V, 21 KD, 14 L, 15 MP Frånvarande:13 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Kammaren biföll utskottets förslag. § 18 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde CU16 Nya EU-regler om aktieägares rättigheter Punkt 1 (Regeringens lagförslag) 2. res. 1 (M, SD) 124 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 29 C, 26 V, 21 KD, 14 L, 15 MP 1:63 M, 61 SD Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Punkt 2 (Lagstiftningens framtida utformning) 2. res. 3 (C) 29 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 62 M, 26 V, 21 KD, 14 L, 15 MP Frånvarande:12 S, 8 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - KU29 Tryck- och yttrandefrihet, massmediefrågor Punkt 4 (Motverka hybridkrigföring i form av propaganda) 2. res. 2 (M, KD) 84 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 61 SD, 29 C, 26 V, 14 L, 15 MP 2:63 M, 21 KD Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Punkt 7 (och tv) 2. res. 4 (M, KD) 3. res. 5 (SD) 85 för res. 61 för res. Kammaren biträdde res. (MP) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 84 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 29 C, 26 V, 14 L, 15 MP 4:63 M, 21 KD Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Punkt 10 (Översyn av mediestödet och driftsstödet) 2. res. 9 (C) 29 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 63 M, 61 SD, 26 V, 21 KD, 14 L, 15 MP Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Punkt 12 (Driftsstödet) 2. res. 11 (SD) 61 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 63 M, 29 C, 26 V, 21 KD, 14 L, 15 MP Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Myndigheternas ledningsformer) 2. res. 1 (C) 29 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 63 M, 61 SD, 26 V, 21 KD, 14 L, 15 MP Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Punkt 3 (Tolkning vid myndighetskontakter) 2. res. 2 (SD) 61 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 63 M, 29 C, 26 V, 21 KD, 14 L, 15 MP Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Punkt 4 (Ett nationellt säkerhetsråd för krisledning) 2. res. 3 (S, V, MP) 127 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:63 M, 61 SD, 29 C, 1 V, 21 KD, 14 L, 1 MP 3:88 S, 25 V, 14 MP Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - (V) och (MP) anmälde att de avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 5 (organisation) 2. res. 4 (SD) 3. res. 5 (KD, L) 63 för res. 35 för res. Kammaren biträdde res. (MP) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 61 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 63 M, 29 C, 26 V, 15 MP Avstod:21 KD, 14 L Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Punkt 6 (En EU-portal) 2. res. 6 (L) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 63 M, 61 SD, 29 C, 26 V, 21 KD, 15 MP Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Punkt 11 (Vägledning för tillämpning av lag) 2. res. 10 (M) 63 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 61 SD, 29 C, 26 V, 21 KD, 14 L, 15 MP Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Punkt 13 (Tjänstemannaansvar) 2. res. 11 (SD) 61 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:87 S, 63 M, 29 C, 26 V, 21 KD, 14 L, 15 MP Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Statsskicket) 2. res. 2 (V) 27 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 63 M, 27 C, 21 KD, 14 L, 15 MP 2:1 C, 26 V Avstod:61 SD, 1 C Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - (C) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 3 (Statschefens uppgifter) 2. res. 4 (SD) 61 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 63 M, 29 C, 26 V, 21 KD, 14 L, 15 MP Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Punkt 8 (Frågor kopplade till EU-samarbetet) 2. res. 8 (L) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 63 M, 61 SD, 29 C, 26 V, 21 KD, 15 MP Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 2 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - Punkt 9 (Formerna för grundlagsändringar m.m.) 2. res. 9 (M) 67 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 61 SD, 25 C, 25 V, 21 KD, 14 L, 15 MP 9:63 M, 4 C Frånvarande:12 S, 7 M, 1 SD, 2 C, 3 V, 1 KD, 5 L, 1 MP, 1 - , Per Lodenius och (alla C) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej.