prot · H60976 · 2019-04-10 00:00:00 — Ett annat problem när det gäller kostnaderna för att bygga är den negativa produktivitetsutveckling som råder inom svensk byggbransch. Här har branschen en utmaning och också stora möjligheter att inte minst med hjälp av digitaliseringen utveckla sina affärsmodeller och arbetssätt till nytta, som alltid när det gäller ökad produktivitet, för både branschen och samhället i stort. Jag har träffat såväl enskilda byggbolag som allmännyttiga bostadsbolag och bransch- och intresseföreningar. Det finns en åtgärd som det råder bred samsyn kring och som särskilt lyfts fram. Det handlar om en likabehandling av olika upplåtelseformer. Den skattereform som ska genomföras inom ramen för januariavtalet kan och ska med fördel titta på just möjligheterna att öka den skattemässiga likabehandlingen av upplåtelseformerna. Även om det finns delar, bra sådana, i januariavtalet som berör bostadspolitiken och som kommer att genomföras samt ett stort kunskapsunderlag för regeringen att arbeta vidare med är det uppenbart att branschen gärna vill se en bred bostadspolitisk uppgörelse. Man vill ha långsiktiga spelregler. Därför var det glädjande att bostadsministern i gårdagens interpellationsdebatt som hade initierat svarade att han ser fram emot sådana breda diskussioner. Att lösa bostadsbristen och bryta segregationen kommer att vara en av våra viktigaste samhällsutmaningar framöver. Jag ser fram emot att fortsätta debatterna på det bostadspolitiska området . 182 MOMODOU (V) replik: Jag glömde att yrka bifall när jag höll mitt anförande. Därför vill jag nu yrka bifall till reservation 4. Jag vet inte om det är helt fantastiskt att lyssna på , eller om jag bara blir förvirrad. Vi får reda ut det . pekade på behovet av att bygga bostäder. Det är vi alla överens om. Men talade också om en sak som jag egentligen inte riktigt förstår. Han sa att marknadshyror inte är lösningen på bostadsbristen. När jag hörde säga det tänkte jag: Har jag fel? Stämmer det här verkligen? Att marknadshyror inte är lösningen är en mening som jag har upprepat här i kammaren hundra gånger, eftersom regering vill införa marknadshyror. Jag har sagt att marknadshyror inte är lösningen. Flera andra aktörer har också sagt att marknadshyror inte är lösningen. När nu säger att marknadshyror inte är lösningen undrar jag om vi faktiskt har lyckats övertala och regeringen att ändra sig. Jag vill gärna få ett förtydligande. Om marknadshyror inte är lösningen på bostadsbristen i , hur kommer det sig att regering, Socialdemokraterna och , vill införa just det som inte är lösningen? 183 (S) replik: Momodou lyfter fram något som stör mig ganska mycket. Det är att debatten både från vänster och från höger handlar om att vi inför marknadshyror. Fri hyressättning – ja! Marknadshyror – nej! Det är en viktig skillnad. Den fria hyressättningen är ingenting som vi önskar. Det är en del av en kompromiss för att få ihop en regering. Och vi håller just nu på att diskutera hur den fria hyressättningen ska se ut. Den kommer att genomföras. Men det är ingen lösning på bostadsbristen. Det är den socialdemokratiska hållningen. Vi behöver andra och många fler åtgärder om vi ska åstadkomma en riktig förändring när det gäller bostadsförsörjningen i . 184 MOMODOU (V) replik: Jag har svårt att förstå att det är en kompromiss. Jag förstår att man ibland måste kompromissa. Det har jag hört . Jag förstår att det ibland finns kompromisser i politiken. Men att påstå att fri hyressättning inte är marknadshyror är att dra det för långt. Alla som vet någonting om bostadspolitik och marknadshyror har konstaterat att det är marknadshyror. Det är nämligen marknaden som avgör. Om den ena parten, i det här fallet fastighetsägaren, får ensamrätt på att sätta hyrorna utan att hyresgästen, genom och det förhandlingssystem som vi har i , har möjlighet att påverka är det enda som avgör vem som får bostad just förmågan att efterfråga bostaden baserat på priset. Om man har nog med pengar för att efterfråga dyra hyresrätter har man möjlighet att få bostad. Har man inte tillräcklig stor förmåga och plånbok för att efterfråga dyra hyresrätter får man inte någon bostad. Det är så marknaden fungerar. Det handlar om efterfrågan och tillgång. Det är alltså inget annat än marknadshyror. Anser fortfarande på allvar att det som hans regering vill införa inte är marknadshyror? 185 (S) replik: Fri hyressättning är självklart ett steg på väg mot en mer liberaliserad hyresmarknad. Det är just det Liberalerna och vill. Men det är inte marknadshyror eftersom det inte berör det befintliga beståndet. Skillnaden mellan dagens presumtionshyressystem och vad som är marknadshyra är väldigt liten. Detta första steg, som vi har tagit för att gå Liberalerna och till mötes, är inte något stort steg mot marknadshyror. Det är också viktigt att inse att fortsättningen efter den fria hyressättningen handlar om ett tariffsystem eller hur man ska komma in i förhandlingssystemet. Hur det ska utformas får vi komma tillbaka till. 186 (M) replik: Jag kan inte annat än hålla med Momodou när han säger att han blir förvirrad av Socialdemokraternas svar. säger nämligen att marknadshyror och fri hyressättning inte är samma sak. Det lilla problemet med det är bara att det är vad Socialdemokraterna , fram tills januariöverenskommelsen, har sagt att det är. Det är vad ni själva har sagt , bland annat i tidigare budgetunderlag. Det är också lite därför som det finns socialdemokratiska företrädare och er närstående organisationer som har sagt att det som socialdemokratin nu ska genomföra vad gäller hyressättningen är svek, och det är lögn. Då säger man: Nej, fri hyressättning är en sak, och marknadshyror är en annan sak. Jag vet inte hur många citat och valaffischer det finns från Socialdemokraterna där man säger att det är exakt samma sak. Jag skulle kunna orda väldigt mycket om detta. Det var tydligt att de ansåg att väljarna hade ljugits rakt upp i ansiktet under den här valrörelsen men också under ett antal tidigare valrörelser. Jag förstår alltså ledamot när han säger att han blir förvirrad. Det är nog svårt att hitta någon som inte blir förvirrad av alla de uttalandena, herr ålderspresident. När det gäller min ständiga fråga om det ska bli några blocköverskridande bostadspolitiska överläggningar har sagt att det ska det nog bli – eventuellt, kanske, förhoppningsvis. Bra där, säger vi. Då vill jag fråga om januariöverenskommelsen är utgångspunkten för dem. Eller ska januariöverenskommelsen också vara begränsningen för dem? 187 (S) replik: För min del är det som jag sa i mitt anförande det viktiga, nämligen att vi socialdemokrater inte ser marknadshyror som lösning på bostadsbristen. Visst kan vi ha en debatt och diskussion om skillnaden mellan fri hyressättning och marknadshyror, men att ser fri hyressättning och en tariff som marknadshyror tycker jag är lite märkligt. Jag delar inte den uppfattningen. 188 (M) replik: Jag har inte lagt någon värdering i det utan säger bara att Socialdemokraterna och före januariöverenskommelsen har sagt att fri hyressättning och marknadshyror är samma sak. Det var faktiskt samma sak som Momodou sa, och vi alla har hört det. Detta gäller tydligen inte längre. tycker man att det är jobbigt att vi i riksdagsdebatten, herr ålderspresident, påpekar detta uppenbara faktum. Jag har mig veterligen aldrig sagt att marknadshyror är lösningen på bostadsbristen. Jag har inte hört någon här i kammaren som har sagt det. Jag ställer bara en fråga om varför Socialdemokraterna nu påstår att det är en himla skillnad mellan marknadshyror och fri hyressättning. I ett antal riksdagsdebatter och valmanifest har man ju sagt att det är exakt samma sak. Det är detta jag vänder mig mot. Låt mig återigen ta upp detta med blocköverskridande bostadspolitiska överläggningar. Om det blir några sådana, vilket sa att det tydligen skulle bli, undrar jag om januariöverenskommelsen är grunden för dem eller begränsningen för dem. Är den en grund för de bostadspolitiska samtalen är det absolut fine. Då kan man utgå från det. Men om det också ska vara en begränsning för dem kommer vi inte att komma någonstans. Det enda vi har är det som ligger på utskottets bord om att bygglovsbefria altaner. Det är återigen ingen som är emot bygglovsbefriade altaner, men kom inte och påstå att detta kommer att lösa bostadskris. 189 (S) replik: Det är lite tråkigt att vi fastnar i en semantisk diskussion om vad som är fri hyressättning i nyproduktion och var gränsen på hyresmarknaden går när det fullt ut räknas som marknadshyra. Nog kan även hålla med om att det finns en viss skillnad mellan ett totalt marknadssystem på hyresmarknaden och fri hyressättning i nyproduktion som sedan ska tariffsättas eller förhandlas enligt partsmodellen? (TJÄNSTGÖRANDE ÅLDERSPRESIDENTEN: Detta får räknas som en retorisk fråga, eftersom inte har möjlighet att svara på den. Han får göra det efteråt över en kopp kaffe.) 190 (C) replik: Att vi har en semantisk diskussion om hyressättning är nog något som själv får ta på sig ansvaret för. Marknadshyra är inte lösningen, säger han vid upprepade tillfällen ifrån talarstolen. Vem har föreslagit det? Det är min icke-retoriska fråga, herr ålderspresident, eftersom kan besvara den. Förutom Momodou är den enda person som från talarstolen har använt detta som någon form av hot. Jag vill ge en liten bild för att skapa lite ordning och reda i diskussionen. Vi behöver inte förflytta oss så hemskt långt bort i för att hamna i en huvudstad där man dagen efter att man har kommit fram till att man har behov av en bostad kan öppna tidningen . Den kan man bläddra igenom och hitta ett antal bostadserbjudanden som bättre eller mindre bra passar ens plånbok eller preferenser vad gäller vilken typ av bostad man anser sig ha behov av. Dagen efter har man träffat ett hyresavtal med en hyresvärd. Vi måste ha denna bild framför oss när vi diskuterar bostadspolitik i . Det är som om vi i debatten utgår från att bostadsbrist är en situation som vi för alltid kommer att ha. Det kanske till och med finns krafter i samhället som anser att vi ska ha det. Ingenting kan vara mer felaktigt. Varför står vi här och diskuterar bostadsfrågor? Jo, för att vårt gemensamma mål är att man i dagen efter att man har kommit fram till att man har ett behov av en bostad ska kunna öppna tidningen och hitta ett bostadserbjudande som man kan tacka ja till och senare ha flyttat in i bostaden. Om detta inte är något vi gemensamt ska jobba för vet jag inte varför vi för denna diskussion. 191 (S) replik: Jag uppfattade ingen egentlig fråga, men jag instämmer i det generella resonemanget. Det finns olika synsätt på hur man hanterar ett välfärdsbyggande. Man kan ha en generell bostadspolitik och jämföra den med riktade åtgärder och det vi ser på den absolut största delen av bostadsmarknaden i världen med social housing. Jag sa i mitt anförande att jag tycker att den generella bostadspolitiken och partsmodellen på den svenska bostadsmarknaden har tjänat oss väl. Jag tycker också att det är rimligt att vi utgår från en politikutveckling som bygger på en sådan grund. Visst kan jag ha respekt för att andra partier gärna skulle se en annan typ av politik för att hantera våra utmaningar. Det finns en grundläggande syn som diametralt skiljer sig åt vad gäller vilken typ av välfärdssamhälle man vill bygga. Vi har gått in i ett mittensamarbete. Det är väldigt färskt. Vi kommer att i fortsättningen att behöva jobba oss fram till en politik som leder oss framåt och som löser bostadsbristen och alla andra utmaningar som vi står inför i det svenska samhället. Jag tror att det finns en dynamik här som vi ska dra nytta av. Men vi vinner nog inget på att fastna i en diskussion som handlar om ytterligheter. 192 (C) replik: ”Fri hyressättning vid nybyggnation införs. Hyran inom dessa bestånd sätts efter en inledande period enligt en tariff grundad på jämförbara nybyggda objekt med en gradvis anpassning för att uppnå förutsägbarhet eller genom gängse förhandling. Fastighetsägaren väljer vilken av dessa metoder som tillämpas … Låt lägenheternas kvalitet och läge få ett större genomslag i hyressättningen. En kommission ska kartlägga den varierande tillämpningen av lägesfaktorn mellan olika orter och föreslå lämpliga åtgärder från statens sida i de fall (på de orterna) det konstateras att lägesfaktorn inte beaktas i tillräcklig mån … Förhandlingssystemet för befintliga hyresrätter reformeras för att fungera mer effektivt med ett oberoende skiljedomsförfarande som vid tvist avgör vad som är en rimlig årlig höjning samt tidsgränser för förhandlingar som kombineras med ekonomiska sanktioner när dessa inte hålls … Ge hyresvärden och hyresgästen en större frihet att komma överens om hur till- och frånval ska prissättas … Höj straffen för försäljning av svartkontrakt och kriminalisera köpen.” Detta var inte ett anförande utan en uppläsning av vad som står om hyressättning i januariavtalet. Mina frågor till är: Står han bakom dessa formuleringar om fri hyressättning vid nyproduktion? Håller han med mig om att marknadshyror inte är ett medel men att de kan vara ett mål? 193 (S) replik: Vi hedrar ingångna avtal, , oavsett om vi som parti fullt ut delar den politiska inriktningen eller inte. Jag tror också att det finns ett stort behov av att se över bostadsmarknadens funktionssätt. Stockholmshyran, som omskrivs i avtalet, innebär att man ska få en bättre hyressättning baserat på läge. Det är någonting som jag tycker är positivt. En del saker skiljer oss säkert åt, och en del saker har vi samsyn kring. Vi har definitivt samsyn kring att januariavtalets innehåll ska genomföras. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 11 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2018/19:99 Vårändringsbudget 2018/19:107 Åtgärder mot handel med hyreskontrakt 2018/19:108 Fler tillval för hyresgäster Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för proposition 2018/19:99 skulle förlängas till och med . 2018/19:97 om jämställdhetsintegrering av integrationspolitiken 2018/19:98 Redovisning av skatteutgifter 2018/19:109 om myndighetsreformen då Universitets- och högskolerådet och inrättades § 12 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2018/19:174 Upphandling av nattåg av (M) till infrastrukturminister (S) 2018/19:175 Ekonomisk kompensation till flyget av (M) till infrastrukturminister (S) 2018/19:176 Alkobommar av (M) till infrastrukturminister (S) 2018/19:177 Farledsavgifter av (M) till infrastrukturminister (S) 2018/19:178 Illegala körskolor av (M) till infrastrukturminister (S) 2018/19:179 Rymdstrategin av (M) till statsrådet (S) 2018/19:180 Tonnageskatten av (M) till finansminister (S) § 13 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2018/19:512 framtid av (M) till infrastrukturminister (S) 2018/19:513 Väntetider för nya pass av (M) till statsrådet (S) 2018/19:514 Förankring av Nordefcos gemensamma vision av (M) till försvarsminister (S) 2018/19:515 Generaldirektör för för socialförsäkringen av (M) till statsrådet (S) 2018/19:516 Generaldirektör för av (M) till statsrådet (S) 2018/19:517 Obligatorisk hemförsäkring av (M) till justitie- och migrationsminister (S) § 14 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2018/19:444 Bredare samhällsekonomiska kalkyler för järnväg av (V) till statsrådet (S) 2018/19:460 Informell styrning av länsstyrelserna av (SD) till statsrådet (S) § 15 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till och med § 7 anf. 24 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till ajourneringen , av talmannen därefter till och med § 9 anf. 101 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 10 anf. 168 (delvis) och av tjänstgörande ålderspresidenten därefter till dess slut. § 1 Meddelande om återrapportering från Europeiska rådets möte § 2 Anmälan om subsidiaritetsprövning § 3 Ärenden för hänvisning till utskott § 4 Ärenden för bordläggning § 5 Civilt försvar och krisberedskap betänkande 2018/19:FöU7 1 (M) 2 (SD) 3 (C) 4 (KD) 5 (S) 6 (SD) replik 7 (S) replik 8 (SD) replik 9 (S) replik 10 (V) 11 (SD) 12 (S) (Beslut skulle fattas .) § 6 Vissa frågor om Försvarsmaktens personal betänkande 2018/19:FöU8 13 (M) 14 (SD) 15 (C) 16 (V) 17 (KD) 18 (S) 19 (M) replik 20 (S) replik 21 (M) replik 22 (S) replik 23 (SD) (Beslut skulle fattas .) betänkande 2018/19:CU7 24 (M) 25 (SD) 26 (C) 27 (SD) replik 28 (C) replik 29 (SD) replik 30 (C) replik 31 TREDJE VICE TALMANNEN 32 (V) 33 (SD) replik 34 (V) replik 35 (SD) replik 36 (V) replik 37 (KD) 38 (L) 39 (SD) replik 40 (L) replik 41 (SD) replik 42 (L) replik 43 (S) 44 (SD) replik 45 (S) replik 46 (SD) replik 47 (S) replik 48 (SD) (Beslut skulle fattas .) betänkande 2018/19:CU11 49 (M) 50 (SD) 51 (C) 52 (M) replik 53 (C) replik 54 (M) replik 55 (C) replik 56 MOMODOU (V) (forts. § 10) § 9 Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande 57 Finansminister (S) 58 (M) replik 59 Finansminister (S) replik 60 (M) replik 61 Finansminister (S) replik 62 (SD) replik 63 Finansminister (S) replik 64 (SD) replik 65 Finansminister (S) replik 66 (V) replik 67 Finansminister (S) replik 68 (V) replik 69 Finansminister (S) replik 70 (KD) replik 71 Finansminister (S) replik 72 (KD) replik 73 Finansminister (S) replik 74 (M) 75 Finansminister (S) replik 76 (M) replik 77 Finansminister (S) replik 78 (M) replik 79 (L) replik 80 (M) replik 81 (L) replik 82 (M) replik 83 (MP) replik 84 (M) replik 85 (MP) replik 86 (M) replik 87 (SD) 88 Finansminister (S) replik 89 (SD) replik 90 Finansminister (S) replik 91 (SD) replik 92 (V) replik 93 (SD) replik 94 (V) replik 95 (SD) replik 96 (KD) replik 97 (SD) replik 98 (KD) replik 99 (SD) replik 100 (L) replik 101 (SD) replik 102 (L) replik 103 (SD) replik 104 (C) 105 (M) replik 106 (C) replik 107 (M) replik 108 (C) replik 109 (V) replik 110 (C) replik 111 (V) replik 112 (C) replik 113 (KD) replik 114 (C) replik 115 (KD) replik 116 (C) replik 117 (V) 118 (C) replik 119 (V) replik 120 (C) replik 121 (V) replik 122 (KD) 123 (MP) replik 124 (KD) replik 125 (MP) replik 126 (KD) replik 127 (L) 128 (M) replik 129 (L) replik 130 (M) replik 131 (L) replik 132 (V) replik 133 (L) replik 134 (V) replik 135 (L) replik 136 (KD) replik 137 (L) replik 138 (KD) replik 139 (L) replik 140 (MP) 141 (M) replik 142 (MP) replik 143 (M) replik 144 (MP) replik 145 (V) replik 146 (MP) replik 147 (V) replik 148 (MP) replik 149 (KD) replik 150 (MP) replik 151 (KD) replik 152 (MP) replik § 10 (forts. från § 8) Bostadspolitik (forts. CU11) 153 (M) replik 154 MOMODOU (V) replik 155 (M) replik 156 MOMODOU (V) replik 157 (C) replik 158 MOMODOU (V) replik 159 (C) replik 160 MOMODOU (V) replik 161 TREDJE VICE TALMANNEN 162 (KD) 163 (L) 164 (M) replik 165 (L) replik 166 (M) replik 167 (L) replik 168 (MP) 169 (M) replik 170 (MP) replik 171 (M) replik 172 (MP) replik 173 MOMODOU (V) replik 174 (MP) replik 175 MOMODOU (V) replik 176 (MP) replik 177 (KD) replik 178 (MP) replik 179 (KD) replik 180 (MP) replik 181 (S) 182 MOMODOU (V) replik 183 (S) replik 184 MOMODOU (V) replik 185 (S) replik 186 (M) replik 187 (S) replik 188 (M) replik 189 (S) replik 190 (C) replik 191 (S) replik 192 (C) replik 193 (S) replik (Beslut skulle fattas .) § 11 Bordläggning och beslut om förlängd motionstid § 12 Anmälan om interpellationer § 13 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 14 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 15 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2019